Ви́борг (рос. Выборг, фін. Viipuri, швед. Viborg) — місто в Росії, адміністративний центр Виборзького муніципального району Ленінградської області. Лежить за 68 км на північний захід від адміністративного кордону і за 122 км від історичного центру Санкт-Петербурга. Від кордону з Фінляндією Виборг відділяють 27 км залізницею (), автомобільними дорогами до найближчого міжнародного контрольно-пропускного пункту — 35 км. Місто лежить на березі Виборзької затоки, розташованої в північно-східній частині Фінської затоки. Це великий економічний, промисловий і культурний центр Ленінградської області, порт на Балтиці, важливий шосейний залізничний вузол.
місто Виборг | |||||
---|---|---|---|---|---|
рос. Выборг | |||||
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Суб'єкт Російської Федерації | Ленінградська область | ||||
Муніципальний район | Виборзький район | ||||
Код ЗКАТУ: | 41 417 | ||||
Код ЗКТМО: | 41615101001 | ||||
Основні дані | |||||
Час заснування | 1293 | ||||
Статус міста | 1403 | ||||
Поділ міста | 10 мікрорайонів | ||||
Населення | 79 962 | ||||
Площа | 112,27 км² | ||||
Густота населення | 693 осіб/км² | ||||
Поштові індекси | 188800-188811 | ||||
Телефонний код | +7 81378 | ||||
Географічні координати: | 60°42′38″ пн. ш. 28°44′59″ сх. д. / 60.7105555555833334° пн. ш. 28.74972222224999996° сх. д.Координати: 60°42′38″ пн. ш. 28°44′59″ сх. д. / 60.7105555555833334° пн. ш. 28.74972222224999996° сх. д. | ||||
Часовий пояс | , влітку | ||||
Висота над рівнем моря | 3 м | ||||
День міста | 19 серпня | ||||
Влада | |||||
Вебсторінка | city.vbg.ru | ||||
Мапа | |||||
![]() Виборг ![]() Виборг | |||||
| |||||
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU0TDBSdloyOTJiM0l0TVRNeU15NXFjR2N2TWpVd2NIZ3RSRzluYjNadmNpMHhNekl6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Виборг, заснований в Середньовіччя шведами, з 2010 року є єдиним Ленінградської області. До 1940 року це було друге за величиною місто Фінляндії. Серед визначних пам'яток — Виборзький замок, , парк Монрепо. Всього у Виборзі зосереджено понад 300 різних пам'яток: архітектурних, історичних, скульптурних, археологічних, садово-паркового мистецтва. З березня 2010 року — .
Чисельність населення становить 80 126 осіб (на 1 січня 2011 року), площа — 160,847 км². Виборг — друге за населенням і найбільше за площею місто в Ленінградській області.
Історія
Передісторія
Незбережений Йоакимський літопис, відомий тільки в переказі Татищева, оповідає про будівництво міста при морі новгородським старійшиною Гостомислом; він, нібито, назвав місто на честь свого сина «Вибором». Татищев, коментуючи текст, припускав, що Вибір і є Виборгом. Спираючись на ці дані, можна було б говорити про заснування міста вже в IX столітті, проте дана легенда — так само як і існування самого Гостомисла — не підтверджується іншими джерелами. Достовірність цих міркувань спростовується існуванням у Данському королівстві міста Виборг (Свята Фортеця — переклад з нормандської).
Тим не менше, історія поселення в районі майбутнього міста починається набагато раніше 1293 року заснування шведами Виборзького замку. Уже на початку першого тисячоліття джерела оповідали про проживання в цьому районі племені корела, предків сучасних карелів. Корела самостійно і спільно з новгородцями вела торгівлю з ганзейськими і готландськими купцями, а найважливішу роль в цій торгівлі відігравало західне гирло річки Вуоксі, через яке можна було потрапити у внутрішні райони Карельського перешийка і Ладозьке озеро. Хоча достовірних відомостей про наявність якого-небудь карельського поселення саме в районі майбутнього міста не існує, свідченням цього можна вважати перекази, що зберігалися у Виборзі до XVI століття, які говорили про те, що ще до заснування Виборзького замку на Замковому (в ту пору — Волове) острові, а також на іншому, сусідньому острові Твердишев, раніше — Ліннасаарі (фін. linna — фортеця, замок, saari — острів), існувало якесь попереднє йому поселення «Старий Виборг». Більш того, саме таку офіційну назву до 1944 року носив міський район Пікірууккі (нині північна частина Виборзького селища). Саме там почалися перші дослідження фінських археологів, які згодом продовжили радянські вчені; ні ті, ні інші плодів не принесли. Зате в 1980-х роках, на підставі зроблених знахідок, керівник розкопок В. А. Тюленєв зміг зробити висновок про існування в XI–XII століттях карельського острожка-притулки, у якому розташовувалися склади товарів і нечисленна варта, на самому Замковому острові. Необхідність господарського забезпечення даного комплексу залишає археологам надію на виявлення стародавнього поселення десь поблизу від острожка (можливо, саме на острові Твердишев).
Карельський острожець — свого роду прото-Виборг — був вдало розташований на тому місці, звідки можна було тримати під контролем торговий шлях з Фінської затоки в водну систему Вуоксі і далі в Ладогу. Охороною його стін користувалися не тільки корели, але і новгородські купці, про що свідчать археологічні знахідки. Зручність Замкового острова оцінили і шведські завойовники: в 1293 році вони взяли з бою і зруйнували острожек, заснувавши на його місці кам'яну фортецю.
Шведський період 1293–1710
У 1293 році під час одного з хрестових походів в землю, населену карелами, за рішенням регента шведського короля Торгільса Кнутссона на Замковому острові заснований потужний замок, який отримав назву Виборг. Він став надійним форпостом розповсюдження шведського впливу на землі Карельського перешийка, залишаючись неприступним до 1710 року. Новгородська республіка не бажала миритися з втратою карельських земель, і вже 1294 року дружина Новгорода Великого оточила Виборг, але взяти його новгородці не змогли. Невдалим був і військовий похід проти шведів 1322 року. В 1323 році за між Новгородом і Швецією межа між ними була встановлена по річці Сестрі, частина Карельського перешийка разом з Виборгом відійшла до Швеції.
Російський період 1710–1917
З приводу взяття Виборга в 1710 році Петро I писав:
Итако чрез взятие сего города Санкт-Петербургу конечное безопасение получено.
З метою захисту нової столиці Виборг був включений до складу Російської держави, ставши центром комендантської округи. У 1719 році Виборзька і Кексгольмська округи були об'єднані в Виборзьку провінцію Санкт-Петербурзької губернії, що офіційно увійшла до складу Російської імперії за Ніштадтським мирним договором в 1721 році, а в 1744 році була створена окрема Виборзька губернія. Жителям нової губернії дозволили зберегти шведські закони. Зокрема, це означало, що кріпосне право на жителів губернії не поширювалося. Також їм було дозволено зберегти лютеранську віру.
Взяття міста російськими військами викликало демографічний сплеск, у першу чергу, за рахунок припливу російських військових і торгових людей. З'явилися етнічно російські передмістя: Виборзький і Петербурзький форштадт (тепер Петровське селище і район, обмежений вулицями Вокзальною, Залізничною, Онежською і Ленінградським шосе, відповідно). Поступово замок втратив своє військове значення і назріла необхідність будівництва нових укріплень з заходу. У 1731 році був затверджений проект генерал-майора Кулона і до 1742 року були зведені бастіони. Будівництво продовжилося і в 50-х роках під наглядом генерал-фельдмаршала Мініха, пізніше — А. П. Ганнібала. Нові укріплення, прекрасно збереглися до нашого часу, на честь Анни Іоанівни отримали назву Анненкрон («корона Св. Анни»). Швеція неодноразово намагалася повернути Виборг, і в ході російсько-шведської війни влітку 1790 року в акваторії Виборзької затоки відбувається найбільший морський бій між російською ескадрою під командуванням адмірала Чичагова і шведською ескадрою під командуванням короля Густава III, що завершилося розгромом шведів. У російсько-шведській війні 1808–1809 Виборг вже не брав участь безпосередньо, а використовувався тільки як тилова база. Ця війна завершилася укладенням Фрідріхсгамского мирного договору, за умовами якого вже вся Фінляндія увійшла до складу Російської імперії на правах Великого князівства.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJrTDBOdllYUmZiMlpmUVhKdGMxOXZabDlXZVdKdmNtZGZKVEk0Vm5saWIzSm5YMGR2ZG1WeWJtOXlZWFJsSlRJNVh5VXlPREUzT0RnbE1qa3VjRzVuTHpFek5YQjRMVU52WVhSZmIyWmZRWEp0YzE5dlpsOVdlV0p2Y21kZkpUSTRWbmxpYjNKblgwZHZkbVZ5Ym05eVlYUmxKVEk1WHlVeU9ERTNPRGdsTWprdWNHNW4ucG5n.png)
З 1784 по 1797 рік Виборзька губернія знову була перетворена в Виборзьке намісництво. Місто продовжувало розростатися: почали забудовуватися нові райони — Павловська слобода (нині Виборзьке селище), Пантсарлахті (район Садової вулиці), Папула. У 1802 році Виборзька губернія стала Фінляндською, а в 1811 році отримала колишню назву, але вже в складі Великого князівства Фінляндського.
Надалі аж до двадцятого століття історія Виборга майже не має значних подій: в ньому стоїть російський гарнізон, розвиваються торгівля і промисловість. Після повстання декабристів в Петербурзі в'язнями Виборзького замку стали кілька сотень його учасників, в основному — нижні чини. Змінився вигляд міста: в 1861 році був затверджений генеральний план забудови Виборга і на місці знесених укріплень Кам'яного міста і фортеці Рогатої були прокладені нові вулиці та розбиті парки. Зводиться безліч кам'яних будівель за проектами відомих архітекторів, у яких розміщуються банки, установи, контори акціонерних товариств. У 60-х роках XIX століття за проектом інженера-фортифікатора Е. І. Тотлебена для захисту міста зі сходу на природній височині (в даний час іменується Батарейною горою) були зведені Східно-Виборзьке укріплення. Друга половина XIX — початок XX століття відзначені в історії Виборга як час динамічного економічного розвитку. У 1856 році відкрився Сайменський канал, а в 1870 — залізниця Санкт-Петербург — Гельсингфорс. У місті починається газифікація (1860 рік), електрифікація й телефонізація (1882 рік), будується водопровід (1893 рік), а в 1912 році було відкрито трамвайний рух.
Економічний зліт XIX століття значно збільшив населення Виборга, місто стало другим за населенням та економічним розвитком у Великому князівстві Фінляндському. До 1910 року в місті налічувалося 50 тис. жителів, з яких 81% — фіни, 10% — шведи, 6,5% — росіяни, 0,7% — німці, 1,1% — інші. У місті знаходилася велика кількість промислових підприємств, з 1888 року діяв Робітничий союз, що мав окрему секцію для російських робітників.
Близькість до столиці Російської імперії і приналежність до відносно ліберального великого князівства притягувала в Виборг політичних супротивників царської влади. 10 липня 1906, після розпуску імператором Миколою II Державної думи першого скликання, 180 її депутатів зібралися у Виборзі і склали звернення «Народу від народних представників», у якому закликали до громадянської непокори царським властям. Це звернення увійшло в історію як «Виборзька відозва». У 1917 році Виборг активно брав участь в Лютневій революції, у місті була обрана Виборзька Рада солдатських і робітничих депутатів, у якій великий вплив мали більшовики. Незадовго до жовтневих подій у Виборзького робітника Юхо Латуккі переховувався В. І. Ленін.
Період Фінської держави 1917–1941
З грудня 1917 почалось становлення незалежної Фінляндії. У Виборзі перебував значний російський гарнізон, на базі якого спробували утворити фінську радянську республіку. Внаслідок громадянської війни проросійські сили були розбиті і фінські війська 29 квітня 1918 зайняли Виборг — Viipuri. Місто було важливим промисловим, торговельним, культурним центром незалежної Фінляндії, другим за величиною містом, де 95% населення становили фіни. З середини 1920-х рр. розпочався процес розбудови міста, був розроблений план Великого Виборга (1929). Місто забудовували модерними житловими і громадськими будівлями художнього музею, школи, архіву, бібліотеки, відбувалось закладення 38 значних промислових підприємств. Населення міста сягало до 80 000 осіб.
Внаслідок пакту Молотова — Ріббентропа Фінляндія опинилась в зоні інтересів СРСР, що призвело до зимової війни 1939–1940 рр.. В результаті укладеного мирного договору місто мало опинитись в зоні окупації СРСР (debellatio). Військо і городяни Виборга були вимушені після 14 березня 1940 перебратись на неокуповані терени Фінляндії, а місто 31 березня перейшло до СРСР. В час 2-ї світової війни місто повернулось під юрисдикцію Фінляндії (29 серпня 1941), а городяни повернулись до міста. Фінським саперам вдалось розмінувати більшість радіофугасів «БЕМІ» в житлових, громадських будівлях.
В СРСР
20 червня 1944 Виборг знову зайняла Червона Армія. Фінське населення знову було виселене, їх замінили переселенці з Росії. Місто було включене до Ленінградської області.
В складі РФ
В ніч на 19 травня 2024 року, в результаті спецоперації Головного управління розвідки Міноборони України, зазнала атаки Виборзька нафтобаза. Із застосуванням трьох вибухових пристроїв було уражено вертикальні резервуари з паливом нафтобази, який використовується державою-агресором у військових цілях проти України. В результаті операції ГУР їх було знищено.
Фізико-географічна характеристика
Географія
Виборг розташований на заході Карельського перешийка за 122 км на північний захід від центру Санкт-Петербурга і за 27 км на схід від кордону з Фінляндією. Географічні координати: 60°42′33″ пн. ш. 28°44′39″ сх. д. / 60.70917° пн. ш. 28.74417° сх. д.. Максимальна висота над рівнем моря — 51 м.
Межує:
- на півночі — з ,
- на сході — з ,
- на півдні — з ,
- на заході — з .
Територія міста — 160,847 км² (112,27 км² в межах об'їзної дороги). Протяжність поселення з південного сходу на північний захід — близько 16 км, з південного заходу на північний схід — близько 10 км.
З південного заходу місто омивається водами Виборзької затоки, а з півночі — . На території МО « Місто Виборг» налічується до 54 поіменованих островів, найбільші з яких — , , Черкасовський, Біличий, і до 36 поіменованих водних об'єктів. Береги бухт і заток порізані шхерами — невеликими скелястими острівцями і півострівцями.
Виборг, як і вся Ленінградська область, розташовується в Московському часовому поясі (MSK/MSD).
Рельєф і геологічна будова
Місто розташоване на території Виборзької низовини. Рельєф пересічений, середня висота над рівнем моря підвищується на північ, найвища точка (51 м) розташована в Скандинавському мікрорайоні. У центральній частині міста найвище місце — (33 м).
Виборг знаходиться в межах Балтійського щита, де близько до поверхні виходять кристалічні породи ранньопротерозойського періоду, переважно — рапаківі. Тому морени тут мають менш різкі обриси. на вершинах корінні породи оголені, а на нижніх, більш пологих схилах прикриті піщаною і супіщаною мореною з гравієм, щебенем і валунами. Вони покриті озерними і озерно-алювіальними відкладеннями четвертинного періоду. Характерними льодовиковими формами рельєфу є «баранячі лоби». Берег Фінської затоки шхерного типу, сильно порізаний, з безліччю скелястих островів і проток між ними. Уздовж берега протягнулися піщані тераси висотою 2 — 5 метрів, обмежені високими уступами. Поблизу міста є родовища облицювального каменю.
Клімат
Клімат міста морський з переходом до континентального. Зима помірно м'яка, літо помірно тепле, що для такої географічної широти пояснюється впливом Гольфстріму. При цьому максимальна температура, колись зареєстрована у Виборзі, становить +34,6 В°C, а мінімальна −38 В°C.
В цілому клімат Виборга холодніший, ніж клімат розташованого на нижчій широті Санкт-Петербурга, а найхолодніший місяць — лютий. Середньорічна температура +4,8 В°C (для Петербурга +5,8 В°C).
Опадів у Виборзі випадає трохи більше, ніж у Петербурзі. більше опадів випадає влітку, восени і взимку, істотно менше — навесні. Річна кількість опадів 677 мм, у зимовий період випадають переважно у вигляді снігу. Середньорічна відносна вологість повітря — 80%. Переважають південно-західні вітри. Середньорічна швидкість вітру — 3,4 м/с.
Навесні і влітку спостерігається явище білих ночей, при максимальній довготі дня 19 ч. 10 хв., а мінімальної — 5 ч. 38 хв. Число годин сонячного сяйва — 1530 на рік. В середньому, на рік припадає лише 26 ясних днів, а середня денна інсоляція на горизонтальній поверхні становить 2,79 кВт/м².
Кліматограма Виборгу | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
С | Л | Б | К | Т | Ч | Л | С | В | Ж | Л | Г |
32 −4 −10 | 31 −4 −11 | 27 1 −6 | 36 7 −1 | 45 15 6 | 66 19 11 | 72 22 14 | 48 20 13 | 38 14 8 | 27 8 3 | 35 2 −2 | 42 −2 −7 |
Середня макс. і мін. температури повітря (°C) Атмосферні опади (мм), за рік : 499 мм. Джерело: «Погода и климат» «ЕСИМО» |
Ґрунти, рослинність і тваринний світ
Ґрунти на території міста, переважно, підзолисті, бідні перегноєм і відрізняються значною кислотністю. Основними ґрунтоутворюючими породами є піски та супіски, підстилаються суглинками і глинами. Велико кількість каменів — більше 500 м³/га. Середньорічна температура землі 3,8 В°C. Сільськогосподарське використання ґрунтів вимагає штучного поліпшення.
У місті є велика кількість озеленених територій. Загальна площа міських парків і скверів становить більше 432 тис. м². В центрі міста виростають, переважно, листяні породи дерев, а на околицях збереглися корінні ялинові та соснові ліси.
Крім звичайної міської фауни — горобців, голубів, ворон, мартинів, качок, що мешкають в міських водоймах, на лісистих околицях Виборга можна зустріти тварин і птахів, звичайних для лісів Карельського перешийка: зайців, білок, лосів, кабанів, лисиць, рисей, ондатр, видр, норок. У виборзькі лісах можна зустріти одного з найбільш незвичайних представників фауни — росомаху. Особливістю тваринного світу Карельського перешийка є наявність канадських бобрів. В акваторіях міста зустрічаються види риб, характерні в цілому для цієї частини Фінської затоки: щука, окунь, судак, лящ, плотва, червоноперка та інші.
Екологія
У місті спостерігається підвищений рівень забруднення атмосферного повітря, відзначалися перевищення ГДК в 4 рази. Основними джерелами забруднення атмосферного повітря є енергетичні комплекси і автотранспорт.
Високий рівень забруднення ґрунтів, у зоні промислових підприємств він наближається до надзвичайно небезпечного. Високий вміст важких металів, особливо свинцю і цинку.
Місто розташоване на території з підвищеною концентрацією радону. В підвалах деяких будинків радіаційний фон перевищує ГДК.
Населення
Після присвоєння в 1403 році статусу міста Виборг розвивається як великий торговий центр. У місті збільшується число багатих переселенців з Любека, Гамбурга, Бремена й інших ганзейських міст. Під впливом цього факту з XVI століття а в побуті городян стали переважати німецькі звичаї, які зберігалися до середини XIX століття, хоча німці не були найчисленнішою нацією міста. Наприклад, в 1812 році у Виборзі проживало 2893 людини, німців було 362, в основному купців, шведів — 412, росіян — 846, фінів — 1273. З часів взяття Виборга російськими військами значну частину населення міста становив військовий гарнізон (більше 8% в 1870 році). До кінця XIX століття переважна більшість міського населення становили фіни, проте в місті спостерігалася найбільша концентрація росіян в дореволюційній Фінляндії.
У 1939 році Виборг був другим за населенням містом у Фінляндії (74,4 тис. жителів). Під час радянсько-фінської війни у 1939–1940 роках населення міста в повному складі евакуювався в центральні райони Фінляндії, східна частина фінської Карелії разом з Виборгом перейшла до СРСР, і була заселена переселенцями з РРФСР, та УРСР. У 1941 році, у ході наступу фінської армії, Виборг знову опинився під юрисдикцією Фінляндії, а радянські переселенці були евакуйовані в Ленінград. У Виборг повертається частина евакуйованих фінських жителів, проте їх плани по відновленню міста в складі Фінляндії так і залишаються нездійсненими. В 1944 у, після наступальної операції на Карельському перешийку, Виборг знову зайняли радянські війська, і почалося його нове заселення.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1VdlpHRnplR2x2ZFRCMVozVmpOVFl4ZURsaWQyTndkbXBpWW5oeGMzTndaQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Чисельність населення на 1 січня 2011 року становить 80 126 осіб. За 2010 рік населення збільшилося на 1926 осіб.
Демографічна ситуація характеризується природним спадом населення. У 2010 році народилося 818 осіб, а померло — 1182. Однак у той же час має місце міграційний приріст: прибуло до міста 1340 осіб, покинули місто 611 осіб ..
Економічно активне населення становить 42 600 осіб. Рівень безробіття становить 0,45%. Має місце перевищення числа вакансій над числом безробітних.
Вікова структура населення (2008):
- діти до 18 років — 17,4%;
- економічно активне населення — 54,4%;
- непрацююче населення — 1,2%;
- пенсіонери — 27,0%.
Гендерний склад населення (2002):
- чоловіки — 46,1%;
- жінки — 53,9%.
Перепис | росіяни | українці | білоруси | татари | азербайджанці | євреї | чуваши | інші | Всього | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1959 | число | 47 063 | 1602 | 943 | 165 | … | 587 | … | 728 | 51 088 |
% | 92,1 | 3,1 | 1,8 | 0,3 | … | 1,1 | … | 1,4 | 100 | |
1989 | число | 73 607 | 2883 | 1664 | 378 | 128 | 304 | 139 | 1671 | 80 774 |
% | 91,1 | 3,6 | 2,1 | 0,5 | 0,2 | 0,4 | 0,2 | 2,1 | 100 | |
2002 | число | 71 476 | 1879 | 1055 | 408 | 155 | 125 | 101 | 4025 | 79 224 |
% | 90,2 | 2,4 | 1,3 | 0,5 | 0,2 | 0,2 | 0,1 | 5,1 | 100 |
Назва
Відомості про заснування Виборгу Гостомислом, наведені В. Н. Татищевом в переказі Йоахимівского літопису, кажуть, що першою назвою міста було слов'янське ім'я «Вибор», проте ці відомості не визнаються істориками і можуть бути сприйняті лише як легенда. Дійсна історія Виборга починається з карельського поселення на Замковому острові, але його назву не було зафіксовано історичними джерелами. Першою назвою, під якою місто згадується у літописах, була скандинавська назва Виборг (сканд. Wiborg); так шведські лицарі назвали новий замок, заснований в 1293 році на місці зруйнованого карельського острожку. Поселення розрослося і не змінювало назву аж до 1917 року, коли Виборзька губернія в складі Великого князівства Фінляндського відокремилася від Росії, тоді офіційною стала фінізована форма імені міста — Viipuri.
У 1940 році з переходом міста до складу СРСР офіційною формою назви знову стало російське — Виборг. Однак головна міська газета цього часу іменувалася «Вііпурскій більшовик», у її публікаціях місто іменувався Вііпурі, а район — Вііпурським. А з 1941 по 1944 роки місто знову перебуває під юрисдикцією Фінляндії і, відповідно, носить фінську форму назви — Viipuri. У 1944 році Виборг знову, тепер остаточно переходить до СРСР, проте жодних указів з перейменування, як і раніше, не видається. Таким чином, в 1940-х роках одне і те же місто мало дві форми назви — одні джерела іменували його Виборг, інші — Вііпурі (Війпурі).
У 1948 році, під час тотального перейменування населених пунктів на Карельському перешийку, офіційно затверджується російська форма назви міста. Варто зазначити, що Виборг за всю свою дійсну історію не перейменовувався, а лише змінював мовну форму імені.
З яких причин наприкінці XIII століття для замку було вибране саме цю назву, і що воно означало, шведські хроніки мовчать. Різні варіанти написання слова Виборґ шведською та німецькою мовами: Viborg, Vikborg, Vidborg, Viehborg — можуть перекладатися як «свята фортеця», «фортеця біля затоки», «місце у фортеці» і «фортеця в краю, де розводять худобу». Однак через першу згадку назви Виборг у листі шведського короля Біргера Магнуссона Рату (міській раді) Любека (1295 рік), де йдеться про зведення замку «в ім'я Всевишнього і пресвятої Діви», значення «свята фортеця» представляється найочевиднішим. Ця версія, досить тривіально трактує назву міста, знаходить підтвердження в тому факті, що в межах розселення скандинавів назва «Віборґ» зустрічається досить часто, наприклад, це ім'я досі носить місто в Данії, а також ряд сіл в Швеції.
Символіка
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTDBOdllYUmZiMlpmWVhKdGMxOXZabDlXZVdKdmNtY3VjM1puTHpJd01IQjRMVU52WVhSZmIyWmZZWEp0YzE5dlpsOVdlV0p2Y21jdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
З отриманням прав міста в 1403 році, Виборг отримав і першу міську печатку. На ній зображалася літера W під трьома коронами (промовистий герб). На печатці 1448 року літера і корони вже рознесені в різні частини щита.
Після заняття російськими військами в 1710 році Виборгу спробували нав'язати новий герб у вигляді слона, що йде вправо (вліво від глядача). Однак спроби не увінчалися успіхом, і в підсумку місту був залишений старий шведський герб.
Офіційний герб Виборга затверджений Катериною II 4 жовтня 1788 року: "Щит розділений на дві частини: у верхній в червоному полі три золоті корони, у нижній в блакитному полі золота літера W; над щитом два янгола ".
У 1812 році герб Виборга було вирішено зробити гербом Виборзької губернії. У зв'язку з цим був розроблений новий міський герб. 2 жовтня 1817 року імператором був затверджений такий герб для Виборга: в блакитному полі двобаштова Виборзька фортеця, на її правій більшої вежі флагшток і прапор, над фортецею золота літера W. Над щитом кам'яна корона.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkyTDBOdllYUmZiMlpmUVhKdGMxOXZabDlXZVdKdmNtZGZKVEk0Vm5saWIzSm5YMGR2ZG1WeWJtOXlZWFJsSlRJNVh5VXlPREUzT0RnbE1qa3VhbkJuTHpJd01IQjRMVU52WVhSZmIyWmZRWEp0YzE5dlpsOVdlV0p2Y21kZkpUSTRWbmxpYjNKblgwZHZkbVZ5Ym05eVlYUmxKVEk1WHlVeU9ERTNPRGdsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
За радянських часів був складений проект герба Виборга. У центрі композиції портовий кран. Випускалися значки з таким гербом, але офіційно він не затверджувався.
Рішеннями міської влади від 28 листопада 1994 року та 28 березня 2006 року був відновлений історичний герб Виборга.
Місто також має прапор, який являє собою прямокутне полотнище із співвідношенням сторін 2:3, яке дублює зображення герба. Затверджено 28 березня 2006 року, одночасно з гербом міста.
Нерідко в різних сферах використовують і неофіційні символи міста. Найчастіше це різні зображення Виборзького замку, особливо вежі Святого Олафа. Часто як символу міста використовують літеру W, на відміну від герба, без інших деталей. Такий «символ» в кінці 2006 року був встановлений на площі перед залізничним вокзалом.
Також до неофіційних символів можна віднести драккари, що використовувалися при зйомках фільму С. Ростоцького «І на камінні ростуть дерева» (у 2009 році були замінені на сучасні копії), скульптуру «Лось», та вежі.
Економіка
Заснований в гирлі одного з рукавів Вуоксі, Виборг з самого початку розвивався як торгове поселення. У місті процвітала морська торгівля, через Виборг експортувалася в сусідні країни значна частина товарів Руської держави. Виборзькі промислові підприємства представляли собою, в основному, ремісничі майстерні або дрібні заклади мануфактурного типу. Розвивалося гончарне, столярне, ювелірне та інші ремесла. Розвиток транспорту в кінці XVIII століття сприяє швидкому розвитку промислових підприємств. У 1930-х роках Виборг з прилеглою територією вважався центром промисловості Фінляндії. У 1938 році в місті діяло 38 промислових підприємств різних галузей. Під час Другої світової війни підприємствам міста було завдано значної шкоди. Багато з них так і не були відновлені. Після війни відкриваються підприємства зовсім нових галузей: приладобудування, виробництва електроінструментів і дитячих колясок. Значна частина з них припинила свою діяльність з розпадом СРСР. На рубежі XX–XXI століть у Виборзі з'являються нові підприємства, багато з них з іноземними інвестиціями. В даний час Виборг є великим промисловим центром Ленінградської області. В місті розташовано кілька великих підприємств. Велика роль малого бізнесу, у сфері якого зайнято 47% економічно активного населення. Економічно активне населення — 42,6 тис. осіб (55% усього населення). Середньомісячна заробітна плата в 2009 році склала 20 431,7 рублів. Найвищою є заробітна плата в сфері виробництва неметалевих мінеральних продуктів (29016 рублів). На 1 жовтня 2008 року в місті налічується 6240 підприємств малого бізнесу, основними видами його діяльності є торгівля, послуги і операції з нерухомістю та сфера надання транспортних послуг та зв'язку. У 2007 році підприємствами міста відвантажено товарів власного виробництва, виконано робіт та надано послуг на 19903 млн рублів, що на 21% більше, ніж у 2006 році.
Галерея
- Зруйнований катедральний собор Виборга.
- Залізничний вокзал Виборга.
- Ринкова площа і Кругла вежа.
- Петропавлівська кірха.
- Парк Монрепо, болотяні півники навесні
- Парк Монрепо, храм-павільйон Нептуна.
-
- Фестиваль «Майське дерево» на подвір'ї Виборзького замку.
-
- Стара Годинникова вежа колишнього собору
Промисловість
Основою економіки міста є промисловість, на її частку припадає 35% всієї відвантаженої продукції (майже 7 млрд рублів). Інвестиційні вкладення в промисловість склали 191 млн рублів. Середня заробітна плата на підприємствах промислового сектора економіки за 2008 рік склала 21234,2 рублів. Найбільш висока заробітна плата у сфері виробництва будівельних матеріалів (в середньому, 32147 рублів).
Найбільшими підприємствами міста є:
- ВАТ «Виборзький суднобудівний завод» — спеціалізується на будівництві морських платформ для освоєння шельфових запасів, судів малого та середнього тоннажу;
- ТОВ «Порт Виборзький» — спеціалізується, в основному, на накатних вантажах;
- ТОВ «Роквул-північ» — виробництво ізоляційних матеріалів;
- ТОВ «Хелкама Форст Вііпурі» — виробництво холодильників;
- ВАТ «Завод Пірс» — виробництво роликів, роликоопор, барабанів для стрічкових конвеєрів;
- ВАТ «Заро» — обробка тонколистого металу;
- ЗАТ «Приладобудівник»;
- ЗАТ «траф» — виробництво трансформаторів, дроселів, протизавадних фільтрів, джгутів, кабелів та джерел живлення;
- ЗАТ «Фінскор» — виробництво автозапчастин;
- ЗАТ «Виборзький хлібокомбінат»;
- ТОВ «Верес» — вафельна продукція;
- ТОВ «Малета» у складі ТОВ «Національний винний термінал»;
- ЗАТ «Онега-транс» — м'ясні вироби;
- ТОВ «ТехноНіколь-Виборг» — бітумно-полімерні матеріали;
- ТОВ «Виборзький завод будівельних матеріалів»;
- ВАТ «Виборзький віконний завод» — виробництво металопластикових вікон на базі суднобудівного заводу.
Газопровід «Північний потік»
Газопровід «Північний потік» (Nord Stream) — новий маршрут експорту російського газу в Європу — з'єднає балтійське узбережжя Росії під Виборгом з балтійським берегом Німеччини в районі Грайфсвальда. Протяжність газопроводу складе 1224 км. Забезпечувати транспортування газу по газопроводу «Північний потік» буде компресорна станція «Портова». Вона стане унікальним об'єктом світової газової галузі за сумарною потужності (366 Мвт), робочому тиску (220 атм), відстані транспортування газу (більше 1200 км), а також добовому обсягом осушки газу (170 млн куб. м).
Станом на кінець 2010 року на компресорній станції «Портова» завершується нульовий цикл будівництва, зокрема, спорудження фундаментів. Побудований причал для приймання важких вантажів в Дальньої бухті, встановлено два газоперекачувальні агрегати і вісім з десяти адсорберів, призначених для очищення газу. На 2011 рік планується завершення будівництва першої лінії газопроводу. Тоді ж розпочнеться укладання другої лінії, яка дозволить збільшити потужність газопроводу з 27,5 до 55 млрд кубометрів.
Туризм
Істотну роль в економіці міста грає туристичний бізнес, пов'язаний з прийомом гостей з Росії і зарубіжних країн, а також пов'язана з цим економічна активність в сфері обслуговування. Так, у 1998 році Виборзький район відвідало близько 700 тис. туристів. Найбільш відвідуваним туристичним об'єктом традиційно є Виборзький замок (більше 243 тис. відвідувань в 2009 році).
У місті працює 18 підприємств готельного комплексу (15 готелів, 2 гуртожитки і 1 мотель). У 2008 році ними було прийнято понад 70 тис. туристів. Найбільші готелі — «Дружба» і «Виборг». Кількість працюючих в місті турфірм — 21.
Торгівля та побутові послуги
На 1 січня 2010 року в Виборзі діє: 1299 об'єктів роздрібної торгівлі, у тому числі: 1 гіпермаркет, 1 супермаркет, 8 універсамів, 559 магазинів, 15 АЗС, 33 аптечних пункти;
267 підприємств громадського харчування, у тому числі:
14 ресторанів, 102 кафе, 22 бару, 26 їдалень; 460 підприємств побутового обслуговування, у тому числі: 124 перукарень, 77 підприємств з ремонту автотранспортних засобів, 36 автостоянок, 2 пралень, 14 бань та саун. У місті присутні магазини загальноросійських торгових мереж «Карусель», «Пятерочка», «7Я сім'я», «Полушка», «Діксі», «Вімос», «Метрика», «Петрович», «Позітроніка», «Ельдорадо», «Евросеть», «Зв'язковий», «Ультра», «585», «Рів Гош», «Експерт». Багато торгові точки зосереджені в 11 торгових центрах. Діють 2 ринки: «Центральний» і «Південний». Оборот роздрібної торгівлі по колу великих і середніх підприємств в 2007 році склав 2112100000 рублів.
Будівництво
У 2009 році на території міста введено в експлуатацію 3 багатоквартирних житлових будинки та 50 індивідуальних житлових будинків загальною площею 33,5 тис. м². Число введених в експлуатацію квартир — 323. Тривають роботи з будівництва 6 об'єктів житлового будівництва (66,1 тис. м², 883 квартири). Ведуться проектно-вишукувальні роботи на 8 об'єктах. Виділена ділянка для будівництва нового житлового району на південному сході міста. Незважаючи на кризу, триває проектування і будівництво нових об'єктів соціальної та комунальної інфраструктури.
Житлово-комунальне господарство
Головним постачальником тепла та гарячої води для населення і підприємств МО «Місто Виборг» є ВАТ «Виборгтеплоенерго». Система теплопостачання має у своєму складі 20 котелень: 5 газових, 6 мазутних, 6 вугільних, 2 дизельні, 1 електричну. Загальна довжина теплотрас становить 73,52 км. Домінуючим видом палива котелень є природний газ. Основним джерелом водопостачання міста служить відкритий водозабір з озера Краснохолмского, а також свердловин в Харітоновском і Калінінському мікрорайонах. Фактичне споживання холодної води становить 3600-3800 м³/добу. Протяжність водопровідної мережі становить 166,6 км. Система водовідведення в місті, в основному, общесплавная. Протяжність каналізаційних мереж становить 210,4 км. Каналізаційні очисні споруди Виборга, розташовані на виїзді з міста по Балашовском шосе, працюють за схемою повної біологічної очистки. Надання послуг водоспоживання та водовідведення на території міста забезпечується ВАТ «Виборзький Водоканал».
Основними центрами електропостачання міста є 5 підстанцій: «Виборг-Південна», «Виборг-районна», «Виборг-місто», «Калінінська», «Стапель». Протяжність міських живлять і розподільних мереж становить 354,2 км. Основними підприємствами, що надають послуги електропостачання є філія ВАТ «Лоеск» і «Лененерго» — «Виборзький міські електричні мережі». Газопостачання міста здійснюється за рахунок надходження природного газу по магістральному газопроводу Лентрансгаз. Протяжність зовнішнього газопроводу на території міста — 130,3 км. Загальний рівень газифікації становить 93%, у тому числі з природним газом — 55%, з скрапленим газом — 38%. Обслуговуючою організацією в області газифікації є філія «Леноблгаз» — «Виборгмежрайгаз». Станом на 1 січня 2010 року житловий фонд міста становить 993 багатоквартирних будинки, 82,7% з яких управляються ВАТ «Управляюча компанія з ЖКГ» і ТОВ «Ростек-Виборг» — 33 209 житлових приміщень, а також 1067 індивідуальних житлових будинки. Забезпеченість житловою площею в розрахунку на одну людину по місту становить 21 м². У 2009 році фінансування робіт з благоустрою території міста склало 87 547, 7 тис. руб..
Зв'язок
Оператором стаціонарного зв'язку є ВАТ «Ростелеком». Код Виборгу +7 81378, міські номери — п'ятизначні. Послуги мобільного зв'язку надають «МТС», «Білайн», «Мегафон» і «Tele2». У місті діє 9 відділень «Пошти Росії». Поштові індекси Виборгу: 188800-188811. Підключення до мережі інтернет в місті і в найближчих передмістях здійснюють провайдери ВАТ «Ростелеком», ТОВ «В-Інтернет», ЗАТ «Петерстар», ТОВ «Аріадна-лінк», ТОВ «Успіх», крім того, у Виборзі діє високошвидкісний бездротовий «Yota».
Фінансові послуги
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelU0TDFKU05UVXhOQzB3TURZd1VpNXdibWN2TVRVd2NIZ3RVbEkxTlRFMExUQXdOakJTTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Банківський сектор у Виборзі представлений мережею відділень ВАТ «Виборг-Банк», а також відділеннями банків «Ощадбанк Росії», «ВТБ 24», «Балтійський банк», «Банк Москви», «Відродження», «КИТ Финанс», «Інкасбанк», «Рускобанк», «Балтінвестбанк», «Констанс-банк». Страхова послуга надається компаніями «Росгосстрах», «РЕСО-Гарантія», «РОСНО», «Ренесанс Страхування», «Прогрес-Нева», «Злагода», «Росія» та інші.
Міський бюджет
У 2009 році доходи бюджету склали 818 630 000 рублів. Найбільшу частку надходжень склали безоплатні надходження (34,76 %), а також доходи від використання муніципального майна (24,36 %) і податки на доходи фізичних осіб (15,49 %). Витрати бюджету в тому ж році склали 786 670 000 рублів. Найбільше коштів було витрачено на житлово-комунальне господарство (51,5 %), а також на культуру і засоби масової інформації (15,1 %)
Визначні пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDFacFltOXlaM05mYzJ4dmRIUmZNVGcwTUM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFZtbGliM0puYzE5emJHOTBkRjh4T0RRd0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
- Виборзький замок
- Монрепо, пейзажний парк 18-19 століть
Всього в місті зосереджено більше 300 різних пам'яток: архітектурних, історичних, скульптурних, археологічних, садово-паркового мистецтва. У місті поховано героя штурма Очакова, взяття Каушан, Акермана та Бендер генерал-поручика В. А. принца Ангальт-Бернбурзького.
Особи, пов'язані з містом
- (Johan Jacob Ahrenberg 1847—1914), фінський архітектор і дизайнер.
- Армас Ярнефельт (1869—1958), фінський композитор і диригент.
- Уно Ульберг (1879—1944), головний архітектор міста, уродженець міста Виборг
- Гагенмейстер Володимир Миколайович (1887—1938), український графік, мистецтвознавець та видавець.
- Армас Ліндгрен (1877—1929), фінський архітектор, викладач, художник.
- Гуго Сімберг (1873—1917), фінський художник-символіст.
- Алвар Гуго Аалто (1898—1976), фінський архітектор.
- Кузмін Григорій Григорович (1917—1988) — астроном.
- П. Т. В. П. — російський панк-гурт.
Міста-побратими
Див. також
- 2258 Віїпурі — астероїд, названий на честь міста.
Примітки
- Численность населения России, федеральных округов, субъектов Российской Федерации, районов, городских населенных пунктов, сельских населенных пунктов – районных центров и сельских населенных пунктов с населением 3 тысячи человек и более — Федеральна служба державної статистики РФ (рос.)
- Татищев В. Н. Часть I, глава 4. Об истории Иоакима, епископа новогородского. История Российская. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 6 лютого 2012.
- Неофіційна назва умовного району, частини Петровського мікрорайону.
- Волкова Л. Г., Геращенко Л. В., Коробова Т. А., Усольцева Т. В., Федосеева В. Н. Вехи выборгской истории / Под ред. Мошник Ю. И. — Выборг, 2005.
- Тюленев В. А. Изучение старого Выборга.
- Мейнандер Х. История Финляндии. — С. 58—59.
- Пирютко Ю. М.. Анненские укрепления. Энциклопедия Ленинградской области. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 27 січня 2011.
- Неофіційна назва умовного району Залізничне селище, частини Центрального мікрорайону.
- Краткая история Выборга. Историко-информационный портал Выборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 27 лютого 2012.
- Новосёлова З. А. Выборг на переломе истории // Страницы выборгской истории. Краеведческие записки. — Выборг, 2000.
- Выборг в годы Октябрьской революции. Историко-информационный портал Выборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 27 лютого 2012.
- За атакою на нафтобазу у Ленінградській області стоїть ГУР. Українська правда. 19 травня 2024.
- План соціально-економічного розвитку муніципального освіти «Місто Виборг» Виборзького району Ленінградської області на 2011-2014 роки. Сайт адміністрації Виборга. Архів оригіналу (doc) за 27 січня 2011. Процитовано 19 березня 2012.
- План соціально-економічного розвитку муніципальної освіти «Виборзьке міське поселення» Виборзького району Ленінградської області на 2008 — 2010 роки. Сайт адміністрації Виборга. Архів оригіналу (doc) за 27 січня 2011. Процитовано 19 березня 2012.
- Карта кордонів МО « Місто Виборг». Карти Google. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 19 березня 2012.
- Виборг. Карта. — Санкт-Петербург : ФГУП «Аерогеодезія», 2006. — (По лісах і озерах Карельського перешийка)
- Фізична карта // Навчальний географічний атлас Ленінградської області та Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЄЇ, 1997. — С. 4-5.
- Виборг сьогодні. Сайт адміністрації Виборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 19 березня 2012.
- Геологічна карта // Учебный географический атлас Ленинградской области и Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЕИ, 1997. — С. 6.
- Даринский А. В. Ленинградская область. Л.: Лениздат, 1975. С. 275–293
- Карта четвертинних утворень // Учебный географический атлас Ленинградской области и Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЕИ, 1997. — С. 8-9.
- Достопримечательности природы // Учебный географический атлас Ленинградской области и Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЕИ, 1997. — С. 20.
- Месторождения полезных ископаемых // Учебный географический атлас Ленинградской области и Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЕИ, 1997. — С. 7.
- Погода і клімат. Абсолютний максимум був побитий 28 липня 2010 року.
- Кліматична карта // Навчальний географічний атлас Ленінградської області та Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЄЇ, 1997. — С. 10.
- Атлас Ленінградської області / председа. ред. колегії В. І. Машовець. — М. : Гл. управління геодезії і картографії при Раді Міністрів СРСР, 1967. — 82 с. — 100000 прим.
- Карта ґрунтів // Навчальний географічний атлас Ленінградської області та Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЄЇ, 1997. — С. 12-13.
- Карта рослинності // Навчальний географічний атлас Ленінградської області та Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЄЇ, 1997.
- зоогеографічна карта // Навчальний географічний атлас Ленінградської області та Санкт-Петербурга. — Санкт-Петербург : ВСЕГЄЇ, 1997. — С. 16-17.
- Екологічний стан та природокористування Ленінградської області. — Санкт-Петербург : Соціальна література, 2007.
- Тихонов М. Н. (11 листопада 2005). Небезпечні плями на карті Росії. Агентство ПРоАтом. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 19 березня 2012.
- Андерсин Х. Период автономии — эпоха перемен в Выборге (фін.). Viipuri-keskus. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 3 березня 2012.
- Отчет о социально-экономическом развитии муниципального образования «Выборгское городское поселение» Выборгского района Ленинградской области за январь — декабрь 2009 года. Сайт администрации Выборга. Архів оригіналу (rar) за 27 січня 2011. Процитовано 3 березня 2012.
- ЦГА СПб., ф. 95, оп. 11, дд. 142–143.
- Итоги Всероссийской переписи населения 2002 года. Вып. 7. Национальный состав и владение языками, гражданство населения Ленинградской области: Статистический сборник. — СПб., 2007, с. 51—52.
- Ефимова И. Кто они - выборгские переселенцы? // Выборг : газета. — 2007. — № 61 (15741).
- Петрова Л. Основание замка и первые десятилетия его существования. Северные крепости. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 3 березня 2012.
- ПашковА. М. Гербы и флаги Карелии. — Петрозаводск, 1994.
- Официальные символы. Совет депутатов МО «Выборгский район» Ленинградской области. Архів оригіналу за 18 серпня 2011. Процитовано 9 березня 2012.
- Медведев А. Фамильный герб Васисуалия Лоханкина?.. // Выборгские ведомости : газета. — Выборг.
- Коробова Т. А. Петр Первый и смена эпох в истории Выборга. Краеведческое исследование.
- Отчет о социально-экономическом развитии муниципального образования «Город Выборг» за 2008 год. Сайт администрации Выборга. Архів оригіналу (doc) за 27 січня 2011. Процитовано 8 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 2 серпня 2007. Процитовано 8 лютого 2012.
- ОАО «Завод Пирс». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 8 лютого 2012.
- ЗАО «Трафо». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 8 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 2 лютого 2009. Процитовано 8 лютого 2012.
- ООО «Национальный винный терминал». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 8 лютого 2012.
- В Выборге открылся оконный завод. Медиа группа «Наш Город». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 8 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 9 березня 2013. Процитовано 8 лютого 2012.
- Г. Билинкис (9 марта 2010). От детских садов через проект «Образование» - к молодым семьям. Ленинградское областное информационное агентство. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 31 березня 2019.
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Література
- Страницы выборгской истории. Сборник статей / Под ред. С. А. Абдуллиной. — СПб : «Европейский Дом», 2000. — 448 с. — .
- Волкова Л. Г., Геращенко Л. В., Коробова Т. А., Усольцева Т. В., Федосеева В. Н. Вехи выборгской истории / Под ред. Ю. И. Мошник. — Выборг, 2005. — 320 с. — 999 прим.
- Лубченков Ю. Н. Города России. — М. : «Ридерз Дайджест», 2006.
- История Финляндии / Пер. со швед. З. Линден. — М. : «Весь Мир», 2008. — 248 с. — 3000 прим. — .
- Неувонен П., Пёюхья Т., Мустонен Т. Выборг. Архитектурный путеводитель / Пер. Л. Кудрявцевой. — Выборг : «СН», 2008. — 160 с. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Vyborg |
- Официальный сайт администрации МО «Город Выборг». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Портал «Город Выборг». Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Карта Выборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Выборг Viipuri Wiborg. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Виртуальный Выборг (фін.). Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Историко-информационный портал Выборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Малые города России. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- История и фотографии Выборга. Архів оригіналу за 27 січня 2011. Процитовано 21 лютого 2010.
- Уно Ульберґ — архітектор фінського Вііпурі
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zapit Viyipuri perenapravlyaye syudi div takozh inshi znachennya Vi borg ros Vyborg fin Viipuri shved Viborg misto v Rosiyi administrativnij centr Viborzkogo municipalnogo rajonu Leningradskoyi oblasti Lezhit za 68 km na pivnichnij zahid vid administrativnogo kordonu i za 122 km vid istorichnogo centru Sankt Peterburga Vid kordonu z Finlyandiyeyu Viborg viddilyayut 27 km zalizniceyu avtomobilnimi dorogami do najblizhchogo mizhnarodnogo kontrolno propusknogo punktu 35 km Misto lezhit na berezi Viborzkoyi zatoki roztashovanoyi v pivnichno shidnij chastini Finskoyi zatoki Ce velikij ekonomichnij promislovij i kulturnij centr Leningradskoyi oblasti port na Baltici vazhlivij shosejnij zaliznichnij vuzol misto Viborgros VyborgGerb ViborgaKrayina RosiyaSub yekt Rosijskoyi Federaciyi Leningradska oblastMunicipalnij rajon Viborzkij rajonKod ZKATU 41 417Kod ZKTMO 41615101001Osnovni daniChas zasnuvannya 1293Status mista 1403Podil mista 10 mikrorajonivNaselennya 79 962Plosha 112 27 km Gustota naselennya 693 osib km Poshtovi indeksi 188800 188811Telefonnij kod 7 81378Geografichni koordinati 60 42 38 pn sh 28 44 59 sh d 60 7105555555833334 pn sh 28 74972222224999996 sh d 60 7105555555833334 28 74972222224999996 Koordinati 60 42 38 pn sh 28 44 59 sh d 60 7105555555833334 pn sh 28 74972222224999996 sh d 60 7105555555833334 28 74972222224999996Chasovij poyas UTC 3 vlitku UTC 4Visota nad rivnem morya 3 mDen mista 19 serpnyaVladaVebstorinka city vbg ruMapaViborg Viborg Viborg u VikishovishiRosijskij primirnik za yakim teritoriya navkolo Viborga postupalas Shveciyi Viborg zasnovanij v Serednovichchya shvedami z 2010 roku ye yedinim Leningradskoyi oblasti Do 1940 roku ce bulo druge za velichinoyu misto Finlyandiyi Sered viznachnih pam yatok Viborzkij zamok park Monrepo Vsogo u Viborzi zoseredzheno ponad 300 riznih pam yatok arhitekturnih istorichnih skulpturnih arheologichnih sadovo parkovogo mistectva Z bereznya 2010 roku Chiselnist naselennya stanovit 80 126 osib na 1 sichnya 2011 roku plosha 160 847 km Viborg druge za naselennyam i najbilshe za plosheyu misto v Leningradskij oblasti IstoriyaPeredistoriya Nezberezhenij Joakimskij litopis vidomij tilki v perekazi Tatisheva opovidaye pro budivnictvo mista pri mori novgorodskim starijshinoyu Gostomislom vin nibito nazvav misto na chest svogo sina Viborom Tatishev komentuyuchi tekst pripuskav sho Vibir i ye Viborgom Spirayuchis na ci dani mozhna bulo b govoriti pro zasnuvannya mista vzhe v IX stolitti prote dana legenda tak samo yak i isnuvannya samogo Gostomisla ne pidtverdzhuyetsya inshimi dzherelami Dostovirnist cih mirkuvan sprostovuyetsya isnuvannyam u Danskomu korolivstvi mista Viborg Svyata Fortecya pereklad z normandskoyi Tim ne menshe istoriya poselennya v rajoni majbutnogo mista pochinayetsya nabagato ranishe 1293 roku zasnuvannya shvedami Viborzkogo zamku Uzhe na pochatku pershogo tisyacholittya dzherela opovidali pro prozhivannya v comu rajoni plemeni korela predkiv suchasnih kareliv Korela samostijno i spilno z novgorodcyami vela torgivlyu z ganzejskimi i gotlandskimi kupcyami a najvazhlivishu rol v cij torgivli vidigravalo zahidne girlo richki Vuoksi cherez yake mozhna bulo potrapiti u vnutrishni rajoni Karelskogo pereshijka i Ladozke ozero Hocha dostovirnih vidomostej pro nayavnist yakogo nebud karelskogo poselennya same v rajoni majbutnogo mista ne isnuye svidchennyam cogo mozhna vvazhati perekazi sho zberigalisya u Viborzi do XVI stolittya yaki govorili pro te sho she do zasnuvannya Viborzkogo zamku na Zamkovomu v tu poru Volove ostrovi a takozh na inshomu susidnomu ostrovi Tverdishev ranishe Linnasaari fin linna fortecya zamok saari ostriv isnuvalo yakes poperednye jomu poselennya Starij Viborg Bilsh togo same taku oficijnu nazvu do 1944 roku nosiv miskij rajon Pikiruukki nini pivnichna chastina Viborzkogo selisha Same tam pochalisya pershi doslidzhennya finskih arheologiv yaki zgodom prodovzhili radyanski vcheni ni ti ni inshi plodiv ne prinesli Zate v 1980 h rokah na pidstavi zroblenih znahidok kerivnik rozkopok V A Tyulenyev zmig zrobiti visnovok pro isnuvannya v XI XII stolittyah karelskogo ostrozhka pritulki u yakomu roztashovuvalisya skladi tovariv i nechislenna varta na samomu Zamkovomu ostrovi Neobhidnist gospodarskogo zabezpechennya danogo kompleksu zalishaye arheologam nadiyu na viyavlennya starodavnogo poselennya des poblizu vid ostrozhka mozhlivo same na ostrovi Tverdishev Karelskij ostrozhec svogo rodu proto Viborg buv vdalo roztashovanij na tomu misci zvidki mozhna bulo trimati pid kontrolem torgovij shlyah z Finskoyi zatoki v vodnu sistemu Vuoksi i dali v Ladogu Ohoronoyu jogo stin koristuvalisya ne tilki koreli ale i novgorodski kupci pro sho svidchat arheologichni znahidki Zruchnist Zamkovogo ostrova ocinili i shvedski zavojovniki v 1293 roci voni vzyali z boyu i zrujnuvali ostrozhek zasnuvavshi na jogo misci kam yanu fortecyu Shvedskij period 1293 1710 U 1293 roci pid chas odnogo z hrestovih pohodiv v zemlyu naselenu karelami za rishennyam regenta shvedskogo korolya Torgilsa Knutssona na Zamkovomu ostrovi zasnovanij potuzhnij zamok yakij otrimav nazvu Viborg Vin stav nadijnim forpostom rozpovsyudzhennya shvedskogo vplivu na zemli Karelskogo pereshijka zalishayuchis nepristupnim do 1710 roku Novgorodska respublika ne bazhala miritisya z vtratoyu karelskih zemel i vzhe 1294 roku druzhina Novgoroda Velikogo otochila Viborg ale vzyati jogo novgorodci ne zmogli Nevdalim buv i vijskovij pohid proti shvediv 1322 roku V 1323 roci za mizh Novgorodom i Shveciyeyu mezha mizh nimi bula vstanovlena po richci Sestri chastina Karelskogo pereshijka razom z Viborgom vidijshla do Shveciyi Rosijskij period 1710 1917 Z privodu vzyattya Viborga v 1710 roci Petro I pisav Itako chrez vzyatie sego goroda Sankt Peterburgu konechnoe bezopasenie polucheno Z metoyu zahistu novoyi stolici Viborg buv vklyuchenij do skladu Rosijskoyi derzhavi stavshi centrom komendantskoyi okrugi U 1719 roci Viborzka i Keksgolmska okrugi buli ob yednani v Viborzku provinciyu Sankt Peterburzkoyi guberniyi sho oficijno uvijshla do skladu Rosijskoyi imperiyi za Nishtadtskim mirnim dogovorom v 1721 roci a v 1744 roci bula stvorena okrema Viborzka guberniya Zhitelyam novoyi guberniyi dozvolili zberegti shvedski zakoni Zokrema ce oznachalo sho kriposne pravo na zhiteliv guberniyi ne poshiryuvalosya Takozh yim bulo dozvoleno zberegti lyuteransku viru Vzyattya mista rosijskimi vijskami viklikalo demografichnij splesk u pershu chergu za rahunok priplivu rosijskih vijskovih i torgovih lyudej Z yavilisya etnichno rosijski peredmistya Viborzkij i Peterburzkij forshtadt teper Petrovske selishe i rajon obmezhenij vulicyami Vokzalnoyu Zaliznichnoyu Onezhskoyu i Leningradskim shose vidpovidno Postupovo zamok vtrativ svoye vijskove znachennya i nazrila neobhidnist budivnictva novih ukriplen z zahodu U 1731 roci buv zatverdzhenij proekt general majora Kulona i do 1742 roku buli zvedeni bastioni Budivnictvo prodovzhilosya i v 50 h rokah pid naglyadom general feldmarshala Miniha piznishe A P Gannibala Novi ukriplennya prekrasno zbereglisya do nashogo chasu na chest Anni Ioanivni otrimali nazvu Annenkron korona Sv Anni Shveciya neodnorazovo namagalasya povernuti Viborg i v hodi rosijsko shvedskoyi vijni vlitku 1790 roku v akvatoriyi Viborzkoyi zatoki vidbuvayetsya najbilshij morskij bij mizh rosijskoyu eskadroyu pid komanduvannyam admirala Chichagova i shvedskoyu eskadroyu pid komanduvannyam korolya Gustava III sho zavershilosya rozgromom shvediv U rosijsko shvedskij vijni 1808 1809 Viborg vzhe ne brav uchast bezposeredno a vikoristovuvavsya tilki yak tilova baza Cya vijna zavershilasya ukladennyam Fridrihsgamskogo mirnogo dogovoru za umovami yakogo vzhe vsya Finlyandiya uvijshla do skladu Rosijskoyi imperiyi na pravah Velikogo knyazivstva Gerb Viborga 1788 Z 1784 po 1797 rik Viborzka guberniya znovu bula peretvorena v Viborzke namisnictvo Misto prodovzhuvalo rozrostatisya pochali zabudovuvatisya novi rajoni Pavlovska sloboda nini Viborzke selishe Pantsarlahti rajon Sadovoyi vulici Papula U 1802 roci Viborzka guberniya stala Finlyandskoyu a v 1811 roci otrimala kolishnyu nazvu ale vzhe v skladi Velikogo knyazivstva Finlyandskogo Nadali azh do dvadcyatogo stolittya istoriya Viborga majzhe ne maye znachnih podij v nomu stoyit rosijskij garnizon rozvivayutsya torgivlya i promislovist Pislya povstannya dekabristiv v Peterburzi v yaznyami Viborzkogo zamku stali kilka soten jogo uchasnikiv v osnovnomu nizhni chini Zminivsya viglyad mista v 1861 roci buv zatverdzhenij generalnij plan zabudovi Viborga i na misci znesenih ukriplen Kam yanogo mista i forteci Rogatoyi buli prokladeni novi vulici ta rozbiti parki Zvoditsya bezlich kam yanih budivel za proektami vidomih arhitektoriv u yakih rozmishuyutsya banki ustanovi kontori akcionernih tovaristv U 60 h rokah XIX stolittya za proektom inzhenera fortifikatora E I Totlebena dlya zahistu mista zi shodu na prirodnij visochini v danij chas imenuyetsya Batarejnoyu goroyu buli zvedeni Shidno Viborzke ukriplennya Druga polovina XIX pochatok XX stolittya vidznacheni v istoriyi Viborga yak chas dinamichnogo ekonomichnogo rozvitku U 1856 roci vidkrivsya Sajmenskij kanal a v 1870 zaliznicya Sankt Peterburg Gelsingfors U misti pochinayetsya gazifikaciya 1860 rik elektrifikaciya j telefonizaciya 1882 rik buduyetsya vodoprovid 1893 rik a v 1912 roci bulo vidkrito tramvajnij ruh Ekonomichnij zlit XIX stolittya znachno zbilshiv naselennya Viborga misto stalo drugim za naselennyam ta ekonomichnim rozvitkom u Velikomu knyazivstvi Finlyandskomu Do 1910 roku v misti nalichuvalosya 50 tis zhiteliv z yakih 81 fini 10 shvedi 6 5 rosiyani 0 7 nimci 1 1 inshi U misti znahodilasya velika kilkist promislovih pidpriyemstv z 1888 roku diyav Robitnichij soyuz sho mav okremu sekciyu dlya rosijskih robitnikiv Blizkist do stolici Rosijskoyi imperiyi i prinalezhnist do vidnosno liberalnogo velikogo knyazivstva prityaguvala v Viborg politichnih suprotivnikiv carskoyi vladi 10 lipnya 1906 pislya rozpusku imperatorom Mikoloyu II Derzhavnoyi dumi pershogo sklikannya 180 yiyi deputativ zibralisya u Viborzi i sklali zvernennya Narodu vid narodnih predstavnikiv u yakomu zaklikali do gromadyanskoyi nepokori carskim vlastyam Ce zvernennya uvijshlo v istoriyu yak Viborzka vidozva U 1917 roci Viborg aktivno brav uchast v Lyutnevij revolyuciyi u misti bula obrana Viborzka Rada soldatskih i robitnichih deputativ u yakij velikij vpliv mali bilshoviki Nezadovgo do zhovtnevih podij u Viborzkogo robitnika Yuho Latukki perehovuvavsya V I Lenin Period Finskoyi derzhavi 1917 1941 Z grudnya 1917 pochalos stanovlennya nezalezhnoyi Finlyandiyi U Viborzi perebuvav znachnij rosijskij garnizon na bazi yakogo sprobuvali utvoriti finsku radyansku respubliku Vnaslidok gromadyanskoyi vijni prorosijski sili buli rozbiti i finski vijska 29 kvitnya 1918 zajnyali Viborg Viipuri Misto bulo vazhlivim promislovim torgovelnim kulturnim centrom nezalezhnoyi Finlyandiyi drugim za velichinoyu mistom de 95 naselennya stanovili fini Z seredini 1920 h rr rozpochavsya proces rozbudovi mista buv rozroblenij plan Velikogo Viborga 1929 Misto zabudovuvali modernimi zhitlovimi i gromadskimi budivlyami hudozhnogo muzeyu shkoli arhivu biblioteki vidbuvalos zakladennya 38 znachnih promislovih pidpriyemstv Naselennya mista syagalo do 80 000 osib Vnaslidok paktu Molotova Ribbentropa Finlyandiya opinilas v zoni interesiv SRSR sho prizvelo do zimovoyi vijni 1939 1940 rr V rezultati ukladenogo mirnogo dogovoru misto malo opinitis v zoni okupaciyi SRSR debellatio Vijsko i gorodyani Viborga buli vimusheni pislya 14 bereznya 1940 perebratis na neokupovani tereni Finlyandiyi a misto 31 bereznya perejshlo do SRSR V chas 2 yi svitovoyi vijni misto povernulos pid yurisdikciyu Finlyandiyi 29 serpnya 1941 a gorodyani povernulis do mista Finskim saperam vdalos rozminuvati bilshist radiofugasiv BEMI v zhitlovih gromadskih budivlyah V SRSR 20 chervnya 1944 Viborg znovu zajnyala Chervona Armiya Finske naselennya znovu bulo viselene yih zaminili pereselenci z Rosiyi Misto bulo vklyuchene do Leningradskoyi oblasti V skladi RF V nich na 19 travnya 2024 roku v rezultati specoperaciyi Golovnogo upravlinnya rozvidki Minoboroni Ukrayini zaznala ataki Viborzka naftobaza Iz zastosuvannyam troh vibuhovih pristroyiv bulo urazheno vertikalni rezervuari z palivom naftobazi yakij vikoristovuyetsya derzhavoyu agresorom u vijskovih cilyah proti Ukrayini V rezultati operaciyi GUR yih bulo znisheno Fiziko geografichna harakteristikaGeografiya Vid mista z kosmosu Viborg roztashovanij na zahodi Karelskogo pereshijka za 122 km na pivnichnij zahid vid centru Sankt Peterburga i za 27 km na shid vid kordonu z Finlyandiyeyu Geografichni koordinati 60 42 33 pn sh 28 44 39 sh d 60 70917 pn sh 28 74417 sh d 60 70917 28 74417 Maksimalna visota nad rivnem morya 51 m Mezhuye na pivnochi z na shodi z na pivdni z na zahodi z Teritoriya mista 160 847 km 112 27 km v mezhah ob yiznoyi dorogi Protyazhnist poselennya z pivdennogo shodu na pivnichnij zahid blizko 16 km z pivdennogo zahodu na pivnichnij shid blizko 10 km Z pivdennogo zahodu misto omivayetsya vodami Viborzkoyi zatoki a z pivnochi Na teritoriyi MO Misto Viborg nalichuyetsya do 54 poimenovanih ostroviv najbilshi z yakih Cherkasovskij Bilichij i do 36 poimenovanih vodnih ob yektiv Beregi buht i zatok porizani shherami nevelikimi skelyastimi ostrivcyami i pivostrivcyami Viborg yak i vsya Leningradska oblast roztashovuyetsya v Moskovskomu chasovomu poyasi MSK MSD Relyef i geologichna budova Misto roztashovane na teritoriyi Viborzkoyi nizovini Relyef peresichenij serednya visota nad rivnem morya pidvishuyetsya na pivnich najvisha tochka 51 m roztashovana v Skandinavskomu mikrorajoni U centralnij chastini mista najvishe misce 33 m Skelni vistupi v parku Monrepo Viborg znahoditsya v mezhah Baltijskogo shita de blizko do poverhni vihodyat kristalichni porodi rannoproterozojskogo periodu perevazhno rapakivi Tomu moreni tut mayut mensh rizki obrisi na vershinah korinni porodi ogoleni a na nizhnih bilsh pologih shilah prikriti pishanoyu i supishanoyu morenoyu z graviyem shebenem i valunami Voni pokriti ozernimi i ozerno alyuvialnimi vidkladennyami chetvertinnogo periodu Harakternimi lodovikovimi formami relyefu ye baranyachi lobi Bereg Finskoyi zatoki shhernogo tipu silno porizanij z bezlichchyu skelyastih ostroviv i protok mizh nimi Uzdovzh berega protyagnulisya pishani terasi visotoyu 2 5 metriv obmezheni visokimi ustupami Poblizu mista ye rodovisha oblicyuvalnogo kamenyu Klimat Klimat mista morskij z perehodom do kontinentalnogo Zima pomirno m yaka lito pomirno teple sho dlya takoyi geografichnoyi shiroti poyasnyuyetsya vplivom Golfstrimu Pri comu maksimalna temperatura kolis zareyestrovana u Viborzi stanovit 34 6 V C a minimalna 38 V C V cilomu klimat Viborga holodnishij nizh klimat roztashovanogo na nizhchij shiroti Sankt Peterburga a najholodnishij misyac lyutij Serednorichna temperatura 4 8 V C dlya Peterburga 5 8 V C Opadiv u Viborzi vipadaye trohi bilshe nizh u Peterburzi bilshe opadiv vipadaye vlitku voseni i vzimku istotno menshe navesni Richna kilkist opadiv 677 mm u zimovij period vipadayut perevazhno u viglyadi snigu Serednorichna vidnosna vologist povitrya 80 Perevazhayut pivdenno zahidni vitri Serednorichna shvidkist vitru 3 4 m s Navesni i vlitku sposterigayetsya yavishe bilih nochej pri maksimalnij dovgoti dnya 19 ch 10 hv a minimalnoyi 5 ch 38 hv Chislo godin sonyachnogo syajva 1530 na rik V serednomu na rik pripadaye lishe 26 yasnih dniv a serednya denna insolyaciya na gorizontalnij poverhni stanovit 2 79 kVt m Klimatograma ViborguSLBKTChLSVZhLG 32 4 10 31 4 11 27 1 6 36 7 1 45 15 6 66 19 11 72 22 14 48 20 13 38 14 8 27 8 3 35 2 2 42 2 7Serednya maks i min temperaturi povitrya C Atmosferni opadi mm za rik 499 mm Dzherelo Pogoda i klimat ESIMO Grunti roslinnist i tvarinnij svit Grunti na teritoriyi mista perevazhno pidzolisti bidni peregnoyem i vidriznyayutsya znachnoyu kislotnistyu Osnovnimi gruntoutvoryuyuchimi porodami ye piski ta supiski pidstilayutsya suglinkami i glinami Veliko kilkist kameniv bilshe 500 m ga Serednorichna temperatura zemli 3 8 V C Silskogospodarske vikoristannya gruntiv vimagaye shtuchnogo polipshennya U misti ye velika kilkist ozelenenih teritorij Zagalna plosha miskih parkiv i skveriv stanovit bilshe 432 tis m V centri mista virostayut perevazhno listyani porodi derev a na okolicyah zbereglisya korinni yalinovi ta sosnovi lisi Krim zvichajnoyi miskoyi fauni gorobciv golubiv voron martiniv kachok sho meshkayut v miskih vodojmah na lisistih okolicyah Viborga mozhna zustriti tvarin i ptahiv zvichajnih dlya lisiv Karelskogo pereshijka zajciv bilok losiv kabaniv lisic risej ondatr vidr norok U viborzki lisah mozhna zustriti odnogo z najbilsh nezvichajnih predstavnikiv fauni rosomahu Osoblivistyu tvarinnogo svitu Karelskogo pereshijka ye nayavnist kanadskih bobriv V akvatoriyah mista zustrichayutsya vidi rib harakterni v cilomu dlya ciyeyi chastini Finskoyi zatoki shuka okun sudak lyash plotva chervonoperka ta inshi Ekologiya U misti sposterigayetsya pidvishenij riven zabrudnennya atmosfernogo povitrya vidznachalisya perevishennya GDK v 4 razi Osnovnimi dzherelami zabrudnennya atmosfernogo povitrya ye energetichni kompleksi i avtotransport Visokij riven zabrudnennya gruntiv u zoni promislovih pidpriyemstv vin nablizhayetsya do nadzvichajno nebezpechnogo Visokij vmist vazhkih metaliv osoblivo svincyu i cinku Misto roztashovane na teritoriyi z pidvishenoyu koncentraciyeyu radonu V pidvalah deyakih budinkiv radiacijnij fon perevishuye GDK NaselennyaPislya prisvoyennya v 1403 roci statusu mista Viborg rozvivayetsya yak velikij torgovij centr U misti zbilshuyetsya chislo bagatih pereselenciv z Lyubeka Gamburga Bremena j inshih ganzejskih mist Pid vplivom cogo faktu z XVI stolittya a v pobuti gorodyan stali perevazhati nimecki zvichayi yaki zberigalisya do seredini XIX stolittya hocha nimci ne buli najchislennishoyu naciyeyu mista Napriklad v 1812 roci u Viborzi prozhivalo 2893 lyudini nimciv bulo 362 v osnovnomu kupciv shvediv 412 rosiyan 846 finiv 1273 Z chasiv vzyattya Viborga rosijskimi vijskami znachnu chastinu naselennya mista stanoviv vijskovij garnizon bilshe 8 v 1870 roci Do kincya XIX stolittya perevazhna bilshist miskogo naselennya stanovili fini prote v misti sposterigalasya najbilsha koncentraciya rosiyan v dorevolyucijnij Finlyandiyi U 1939 roci Viborg buv drugim za naselennyam mistom u Finlyandiyi 74 4 tis zhiteliv Pid chas radyansko finskoyi vijni u 1939 1940 rokah naselennya mista v povnomu skladi evakuyuvavsya v centralni rajoni Finlyandiyi shidna chastina finskoyi Kareliyi razom z Viborgom perejshla do SRSR i bula zaselena pereselencyami z RRFSR ta URSR U 1941 roci u hodi nastupu finskoyi armiyi Viborg znovu opinivsya pid yurisdikciyeyu Finlyandiyi a radyanski pereselenci buli evakujovani v Leningrad U Viborg povertayetsya chastina evakujovanih finskih zhiteliv prote yih plani po vidnovlennyu mista v skladi Finlyandiyi tak i zalishayutsya nezdijsnenimi V 1944 u pislya nastupalnoyi operaciyi na Karelskomu pereshijku Viborg znovu zajnyali radyanski vijska i pochalosya jogo nove zaselennya Chiselnist naselennya na 1 sichnya 2011 roku stanovit 80 126 osib Za 2010 rik naselennya zbilshilosya na 1926 osib Demografichna situaciya harakterizuyetsya prirodnim spadom naselennya U 2010 roci narodilosya 818 osib a pomerlo 1182 Odnak u toj zhe chas maye misce migracijnij pririst pribulo do mista 1340 osib pokinuli misto 611 osib Ekonomichno aktivne naselennya stanovit 42 600 osib Riven bezrobittya stanovit 0 45 Maye misce perevishennya chisla vakansij nad chislom bezrobitnih Vikova struktura naselennya 2008 diti do 18 rokiv 17 4 ekonomichno aktivne naselennya 54 4 nepracyuyuche naselennya 1 2 pensioneri 27 0 Gendernij sklad naselennya 2002 choloviki 46 1 zhinki 53 9 Nacionalnij sklad naselennya Viborgu Perepis rosiyani ukrayinci bilorusi tatari azerbajdzhanci yevreyi chuvashi inshi Vsogo1959 chislo 47 063 1602 943 165 587 728 51 088 92 1 3 1 1 8 0 3 1 1 1 4 1001989 chislo 73 607 2883 1664 378 128 304 139 1671 80 774 91 1 3 6 2 1 0 5 0 2 0 4 0 2 2 1 1002002 chislo 71 476 1879 1055 408 155 125 101 4025 79 224 90 2 2 4 1 3 0 5 0 2 0 2 0 1 5 1 100NazvaVidomosti pro zasnuvannya Viborgu Gostomislom navedeni V N Tatishevom v perekazi Joahimivskogo litopisu kazhut sho pershoyu nazvoyu mista bulo slov yanske im ya Vibor prote ci vidomosti ne viznayutsya istorikami i mozhut buti sprijnyati lishe yak legenda Dijsna istoriya Viborga pochinayetsya z karelskogo poselennya na Zamkovomu ostrovi ale jogo nazvu ne bulo zafiksovano istorichnimi dzherelami Pershoyu nazvoyu pid yakoyu misto zgaduyetsya u litopisah bula skandinavska nazva Viborg skand Wiborg tak shvedski licari nazvali novij zamok zasnovanij v 1293 roci na misci zrujnovanogo karelskogo ostrozhku Poselennya rozroslosya i ne zminyuvalo nazvu azh do 1917 roku koli Viborzka guberniya v skladi Velikogo knyazivstva Finlyandskogo vidokremilasya vid Rosiyi todi oficijnoyu stala finizovana forma imeni mista Viipuri U 1940 roci z perehodom mista do skladu SRSR oficijnoyu formoyu nazvi znovu stalo rosijske Viborg Odnak golovna miska gazeta cogo chasu imenuvalasya Viipurskij bilshovik u yiyi publikaciyah misto imenuvavsya Viipuri a rajon Viipurskim A z 1941 po 1944 roki misto znovu perebuvaye pid yurisdikciyeyu Finlyandiyi i vidpovidno nosit finsku formu nazvi Viipuri U 1944 roci Viborg znovu teper ostatochno perehodit do SRSR prote zhodnih ukaziv z perejmenuvannya yak i ranishe ne vidayetsya Takim chinom v 1940 h rokah odne i te zhe misto malo dvi formi nazvi odni dzherela imenuvali jogo Viborg inshi Viipuri Vijpuri U 1948 roci pid chas totalnogo perejmenuvannya naselenih punktiv na Karelskomu pereshijku oficijno zatverdzhuyetsya rosijska forma nazvi mista Varto zaznachiti sho Viborg za vsyu svoyu dijsnu istoriyu ne perejmenovuvavsya a lishe zminyuvav movnu formu imeni Z yakih prichin naprikinci XIII stolittya dlya zamku bulo vibrane same cyu nazvu i sho vono oznachalo shvedski hroniki movchat Rizni varianti napisannya slova Viborg shvedskoyu ta nimeckoyu movami Viborg Vikborg Vidborg Viehborg mozhut perekladatisya yak svyata fortecya fortecya bilya zatoki misce u forteci i fortecya v krayu de rozvodyat hudobu Odnak cherez pershu zgadku nazvi Viborg u listi shvedskogo korolya Birgera Magnussona Ratu miskij radi Lyubeka 1295 rik de jdetsya pro zvedennya zamku v im ya Vsevishnogo i presvyatoyi Divi znachennya svyata fortecya predstavlyayetsya najochevidnishim Cya versiya dosit trivialno traktuye nazvu mista znahodit pidtverdzhennya v tomu fakti sho v mezhah rozselennya skandinaviv nazva Viborg zustrichayetsya dosit chasto napriklad ce im ya dosi nosit misto v Daniyi a takozh ryad sil v Shveciyi SimvolikaSuchasnij gerb Viborga Z otrimannyam prav mista v 1403 roci Viborg otrimav i pershu misku pechatku Na nij zobrazhalasya litera W pid troma koronami promovistij gerb Na pechatci 1448 roku litera i koroni vzhe rozneseni v rizni chastini shita Pislya zanyattya rosijskimi vijskami v 1710 roci Viborgu sprobuvali nav yazati novij gerb u viglyadi slona sho jde vpravo vlivo vid glyadacha Odnak sprobi ne uvinchalisya uspihom i v pidsumku mistu buv zalishenij starij shvedskij gerb Oficijnij gerb Viborga zatverdzhenij Katerinoyu II 4 zhovtnya 1788 roku Shit rozdilenij na dvi chastini u verhnij v chervonomu poli tri zoloti koroni u nizhnij v blakitnomu poli zolota litera W nad shitom dva yangola U 1812 roci gerb Viborga bulo virisheno zrobiti gerbom Viborzkoyi guberniyi U zv yazku z cim buv rozroblenij novij miskij gerb 2 zhovtnya 1817 roku imperatorom buv zatverdzhenij takij gerb dlya Viborga v blakitnomu poli dvobashtova Viborzka fortecya na yiyi pravij bilshoyi vezhi flagshtok i prapor nad forteceyu zolota litera W Nad shitom kam yana korona Gerb 1788 z opisom Za radyanskih chasiv buv skladenij proekt gerba Viborga U centri kompoziciyi portovij kran Vipuskalisya znachki z takim gerbom ale oficijno vin ne zatverdzhuvavsya Rishennyami miskoyi vladi vid 28 listopada 1994 roku ta 28 bereznya 2006 roku buv vidnovlenij istorichnij gerb Viborga Misto takozh maye prapor yakij yavlyaye soboyu pryamokutne polotnishe iz spivvidnoshennyam storin 2 3 yake dublyuye zobrazhennya gerba Zatverdzheno 28 bereznya 2006 roku odnochasno z gerbom mista Neridko v riznih sferah vikoristovuyut i neoficijni simvoli mista Najchastishe ce rizni zobrazhennya Viborzkogo zamku osoblivo vezhi Svyatogo Olafa Chasto yak simvolu mista vikoristovuyut literu W na vidminu vid gerba bez inshih detalej Takij simvol v kinci 2006 roku buv vstanovlenij na ploshi pered zaliznichnim vokzalom Takozh do neoficijnih simvoliv mozhna vidnesti drakkari sho vikoristovuvalisya pri zjomkah filmu S Rostockogo I na kaminni rostut dereva u 2009 roci buli zamineni na suchasni kopiyi skulpturu Los ta vezhi EkonomikaZasnovanij v girli odnogo z rukaviv Vuoksi Viborg z samogo pochatku rozvivavsya yak torgove poselennya U misti procvitala morska torgivlya cherez Viborg eksportuvalasya v susidni krayini znachna chastina tovariv Ruskoyi derzhavi Viborzki promislovi pidpriyemstva predstavlyali soboyu v osnovnomu remisnichi majsterni abo dribni zakladi manufakturnogo tipu Rozvivalosya goncharne stolyarne yuvelirne ta inshi remesla Rozvitok transportu v kinci XVIII stolittya spriyaye shvidkomu rozvitku promislovih pidpriyemstv U 1930 h rokah Viborg z prilegloyu teritoriyeyu vvazhavsya centrom promislovosti Finlyandiyi U 1938 roci v misti diyalo 38 promislovih pidpriyemstv riznih galuzej Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni pidpriyemstvam mista bulo zavdano znachnoyi shkodi Bagato z nih tak i ne buli vidnovleni Pislya vijni vidkrivayutsya pidpriyemstva zovsim novih galuzej priladobuduvannya virobnictva elektroinstrumentiv i dityachih kolyasok Znachna chastina z nih pripinila svoyu diyalnist z rozpadom SRSR Na rubezhi XX XXI stolit u Viborzi z yavlyayutsya novi pidpriyemstva bagato z nih z inozemnimi investiciyami V danij chas Viborg ye velikim promislovim centrom Leningradskoyi oblasti V misti roztashovano kilka velikih pidpriyemstv Velika rol malogo biznesu u sferi yakogo zajnyato 47 ekonomichno aktivnogo naselennya Ekonomichno aktivne naselennya 42 6 tis osib 55 usogo naselennya Serednomisyachna zarobitna plata v 2009 roci sklala 20 431 7 rubliv Najvishoyu ye zarobitna plata v sferi virobnictva nemetalevih mineralnih produktiv 29016 rubliv Na 1 zhovtnya 2008 roku v misti nalichuyetsya 6240 pidpriyemstv malogo biznesu osnovnimi vidami jogo diyalnosti ye torgivlya poslugi i operaciyi z neruhomistyu ta sfera nadannya transportnih poslug ta zv yazku U 2007 roci pidpriyemstvami mista vidvantazheno tovariv vlasnogo virobnictva vikonano robit ta nadano poslug na 19903 mln rubliv sho na 21 bilshe nizh u 2006 roci GalereyaZrujnovanij katedralnij sobor Viborga Zaliznichnij vokzal Viborga Rinkova plosha i Krugla vezha Petropavlivska kirha Park Monrepo bolotyani pivniki navesni Park Monrepo hram paviljon Neptuna Viborzkij zamok Festival Majske derevo na podvir yi Viborzkogo zamku Muzejnij centr Ermitazh Viborg Stara Godinnikova vezha kolishnogo soboruPromislovist Osnovoyu ekonomiki mista ye promislovist na yiyi chastku pripadaye 35 vsiyeyi vidvantazhenoyi produkciyi majzhe 7 mlrd rubliv Investicijni vkladennya v promislovist sklali 191 mln rubliv Serednya zarobitna plata na pidpriyemstvah promislovogo sektora ekonomiki za 2008 rik sklala 21234 2 rubliv Najbilsh visoka zarobitna plata u sferi virobnictva budivelnih materialiv v serednomu 32147 rubliv Zavod Rokvul pivnich v promzoni Lazarivka Najbilshimi pidpriyemstvami mista ye VAT Viborzkij sudnobudivnij zavod specializuyetsya na budivnictvi morskih platform dlya osvoyennya shelfovih zapasiv sudiv malogo ta serednogo tonnazhu TOV Port Viborzkij specializuyetsya v osnovnomu na nakatnih vantazhah TOV Rokvul pivnich virobnictvo izolyacijnih materialiv TOV Helkama Forst Viipuri virobnictvo holodilnikiv VAT Zavod Pirs virobnictvo rolikiv rolikoopor barabaniv dlya strichkovih konveyeriv VAT Zaro obrobka tonkolistogo metalu ZAT Priladobudivnik ZAT traf virobnictvo transformatoriv droseliv protizavadnih filtriv dzhgutiv kabeliv ta dzherel zhivlennya ZAT Finskor virobnictvo avtozapchastin ZAT Viborzkij hlibokombinat TOV Veres vafelna produkciya TOV Maleta u skladi TOV Nacionalnij vinnij terminal ZAT Onega trans m yasni virobi TOV TehnoNikol Viborg bitumno polimerni materiali TOV Viborzkij zavod budivelnih materialiv VAT Viborzkij vikonnij zavod virobnictvo metaloplastikovih vikon na bazi sudnobudivnogo zavodu Gazoprovid Pivnichnij potik Gazoprovid Pivnichnij potik Nord Stream novij marshrut eksportu rosijskogo gazu v Yevropu z yednaye baltijske uzberezhzhya Rosiyi pid Viborgom z baltijskim beregom Nimechchini v rajoni Grajfsvalda Protyazhnist gazoprovodu sklade 1224 km Zabezpechuvati transportuvannya gazu po gazoprovodu Pivnichnij potik bude kompresorna stanciya Portova Vona stane unikalnim ob yektom svitovoyi gazovoyi galuzi za sumarnoyu potuzhnosti 366 Mvt robochomu tisku 220 atm vidstani transportuvannya gazu bilshe 1200 km a takozh dobovomu obsyagom osushki gazu 170 mln kub m Stanom na kinec 2010 roku na kompresornij stanciyi Portova zavershuyetsya nulovij cikl budivnictva zokrema sporudzhennya fundamentiv Pobudovanij prichal dlya prijmannya vazhkih vantazhiv v Dalnoyi buhti vstanovleno dva gazoperekachuvalni agregati i visim z desyati adsorberiv priznachenih dlya ochishennya gazu Na 2011 rik planuyetsya zavershennya budivnictva pershoyi liniyi gazoprovodu Todi zh rozpochnetsya ukladannya drugoyi liniyi yaka dozvolit zbilshiti potuzhnist gazoprovodu z 27 5 do 55 mlrd kubometriv Turizm Gotel Druzhba drakkari pravoruch Istotnu rol v ekonomici mista graye turistichnij biznes pov yazanij z prijomom gostej z Rosiyi i zarubizhnih krayin a takozh pov yazana z cim ekonomichna aktivnist v sferi obslugovuvannya Tak u 1998 roci Viborzkij rajon vidvidalo blizko 700 tis turistiv Najbilsh vidviduvanim turistichnim ob yektom tradicijno ye Viborzkij zamok bilshe 243 tis vidviduvan v 2009 roci U misti pracyuye 18 pidpriyemstv gotelnogo kompleksu 15 goteliv 2 gurtozhitki i 1 motel U 2008 roci nimi bulo prijnyato ponad 70 tis turistiv Najbilshi goteli Druzhba i Viborg Kilkist pracyuyuchih v misti turfirm 21 Torgivlya ta pobutovi poslugi Na 1 sichnya 2010 roku v Viborzi diye 1299 ob yektiv rozdribnoyi torgivli u tomu chisli 1 gipermarket 1 supermarket 8 universamiv 559 magaziniv 15 AZS 33 aptechnih punkti 267 pidpriyemstv gromadskogo harchuvannya u tomu chisli Torgovij centr Alisa 14 restoraniv 102 kafe 22 baru 26 yidalen 460 pidpriyemstv pobutovogo obslugovuvannya u tomu chisli 124 perukaren 77 pidpriyemstv z remontu avtotransportnih zasobiv 36 avtostoyanok 2 pralen 14 ban ta saun U misti prisutni magazini zagalnorosijskih torgovih merezh Karusel Pyaterochka 7Ya sim ya Polushka Diksi Vimos Metrika Petrovich Pozitronika Eldorado Evroset Zv yazkovij Ultra 585 Riv Gosh Ekspert Bagato torgovi tochki zoseredzheni v 11 torgovih centrah Diyut 2 rinki Centralnij i Pivdennij Oborot rozdribnoyi torgivli po kolu velikih i serednih pidpriyemstv v 2007 roci sklav 2112100000 rubliv Budivnictvo Zhitlovij kompleks Sajma U 2009 roci na teritoriyi mista vvedeno v ekspluataciyu 3 bagatokvartirnih zhitlovih budinki ta 50 individualnih zhitlovih budinkiv zagalnoyu plosheyu 33 5 tis m Chislo vvedenih v ekspluataciyu kvartir 323 Trivayut roboti z budivnictva 6 ob yektiv zhitlovogo budivnictva 66 1 tis m 883 kvartiri Vedutsya proektno vishukuvalni roboti na 8 ob yektah Vidilena dilyanka dlya budivnictva novogo zhitlovogo rajonu na pivdennomu shodi mista Nezvazhayuchi na krizu trivaye proektuvannya i budivnictvo novih ob yektiv socialnoyi ta komunalnoyi infrastrukturi Zhitlovo komunalne gospodarstvo Golovnim postachalnikom tepla ta garyachoyi vodi dlya naselennya i pidpriyemstv MO Misto Viborg ye VAT Viborgteploenergo Sistema teplopostachannya maye u svoyemu skladi 20 kotelen 5 gazovih 6 mazutnih 6 vugilnih 2 dizelni 1 elektrichnu Zagalna dovzhina teplotras stanovit 73 52 km Dominuyuchim vidom paliva kotelen ye prirodnij gaz Osnovnim dzherelom vodopostachannya mista sluzhit vidkritij vodozabir z ozera Krasnoholmskogo a takozh sverdlovin v Haritonovskom i Kalininskomu mikrorajonah Faktichne spozhivannya holodnoyi vodi stanovit 3600 3800 m dobu Protyazhnist vodoprovidnoyi merezhi stanovit 166 6 km Sistema vodovidvedennya v misti v osnovnomu obshesplavnaya Protyazhnist kanalizacijnih merezh stanovit 210 4 km Kanalizacijni ochisni sporudi Viborga roztashovani na viyizdi z mista po Balashovskom shose pracyuyut za shemoyu povnoyi biologichnoyi ochistki Nadannya poslug vodospozhivannya ta vodovidvedennya na teritoriyi mista zabezpechuyetsya VAT Viborzkij Vodokanal Osnovnimi centrami elektropostachannya mista ye 5 pidstancij Viborg Pivdenna Viborg rajonna Viborg misto Kalininska Stapel Protyazhnist miskih zhivlyat i rozpodilnih merezh stanovit 354 2 km Osnovnimi pidpriyemstvami sho nadayut poslugi elektropostachannya ye filiya VAT Loesk i Lenenergo Viborzkij miski elektrichni merezhi Gazopostachannya mista zdijsnyuyetsya za rahunok nadhodzhennya prirodnogo gazu po magistralnomu gazoprovodu Lentransgaz Protyazhnist zovnishnogo gazoprovodu na teritoriyi mista 130 3 km Zagalnij riven gazifikaciyi stanovit 93 u tomu chisli z prirodnim gazom 55 z skraplenim gazom 38 Obslugovuyuchoyu organizaciyeyu v oblasti gazifikaciyi ye filiya Lenoblgaz Viborgmezhrajgaz Stanom na 1 sichnya 2010 roku zhitlovij fond mista stanovit 993 bagatokvartirnih budinki 82 7 z yakih upravlyayutsya VAT Upravlyayucha kompaniya z ZhKG i TOV Rostek Viborg 33 209 zhitlovih primishen a takozh 1067 individualnih zhitlovih budinki Zabezpechenist zhitlovoyu plosheyu v rozrahunku na odnu lyudinu po mistu stanovit 21 m U 2009 roci finansuvannya robit z blagoustroyu teritoriyi mista sklalo 87 547 7 tis rub Zv yazok Operatorom stacionarnogo zv yazku ye VAT Rostelekom Kod Viborgu 7 81378 miski nomeri p yatiznachni Poslugi mobilnogo zv yazku nadayut MTS Bilajn Megafon i Tele2 U misti diye 9 viddilen Poshti Rosiyi Poshtovi indeksi Viborgu 188800 188811 Pidklyuchennya do merezhi internet v misti i v najblizhchih peredmistyah zdijsnyuyut provajderi VAT Rostelekom TOV V Internet ZAT Peterstar TOV Ariadna link TOV Uspih krim togo u Viborzi diye visokoshvidkisnij bezdrotovij Yota Finansovi poslugi 10 rub 2009 pam yatna moneta z ciklu Starodavni mista Rosiyi Bankivskij sektor u Viborzi predstavlenij merezheyu viddilen VAT Viborg Bank a takozh viddilennyami bankiv Oshadbank Rosiyi VTB 24 Baltijskij bank Bank Moskvi Vidrodzhennya KIT Finans Inkasbank Ruskobank Baltinvestbank Konstans bank Strahova posluga nadayetsya kompaniyami Rosgosstrah RESO Garantiya ROSNO Renesans Strahuvannya Progres Neva Zlagoda Rosiya ta inshi Miskij byudzhet U 2009 roci dohodi byudzhetu sklali 818 630 000 rubliv Najbilshu chastku nadhodzhen sklali bezoplatni nadhodzhennya 34 76 a takozh dohodi vid vikoristannya municipalnogo majna 24 36 i podatki na dohodi fizichnih osib 15 49 Vitrati byudzhetu v tomu zh roci sklali 786 670 000 rubliv Najbilshe koshtiv bulo vitracheno na zhitlovo komunalne gospodarstvo 51 5 a takozh na kulturu i zasobi masovoyi informaciyi 15 1 Viznachni pam yatkiViborzkij zamokViborzkij zamok Monrepo pejzazhnij park 18 19 stolit Vsogo v misti zoseredzheno bilshe 300 riznih pam yatok arhitekturnih istorichnih skulpturnih arheologichnih sadovo parkovogo mistectva U misti pohovano geroya shturma Ochakova vzyattya Kaushan Akermana ta Bender general poruchika V A princa Angalt Bernburzkogo Osobi pov yazani z mistom Johan Jacob Ahrenberg 1847 1914 finskij arhitektor i dizajner Armas Yarnefelt 1869 1958 finskij kompozitor i dirigent Uno Ulberg 1879 1944 golovnij arhitektor mista urodzhenec mista Viborg Gagenmejster Volodimir Mikolajovich 1887 1938 ukrayinskij grafik mistectvoznavec ta vidavec Armas Lindgren 1877 1929 finskij arhitektor vikladach hudozhnik Gugo Simberg 1873 1917 finskij hudozhnik simvolist Alvar Gugo Aalto 1898 1976 finskij arhitektor Kuzmin Grigorij Grigorovich 1917 1988 astronom P T V P rosijskij pank gurt Mista pobratimi Finlyandiya Lappeenranta Shveciya Nyucheping Norvegiya Bude Div takozh2258 Viyipuri asteroyid nazvanij na chest mista PrimitkiChislennost naseleniya Rossii federalnyh okrugov subektov Rossijskoj Federacii rajonov gorodskih naselennyh punktov selskih naselennyh punktov rajonnyh centrov i selskih naselennyh punktov s naseleniem 3 tysyachi chelovek i bolee Federalna sluzhba derzhavnoyi statistiki RF ros Tatishev V N Chast I glava 4 Ob istorii Ioakima episkopa novogorodskogo Istoriya Rossijskaya Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 6 lyutogo 2012 Neoficijna nazva umovnogo rajonu chastini Petrovskogo mikrorajonu Volkova L G Gerashenko L V Korobova T A Usolceva T V Fedoseeva V N Vehi vyborgskoj istorii Pod red Moshnik Yu I Vyborg 2005 Tyulenev V A Izuchenie starogo Vyborga Mejnander H Istoriya Finlyandii S 58 59 Piryutko Yu M Annenskie ukrepleniya Enciklopediya Leningradskoj oblasti Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 27 sichnya 2011 Neoficijna nazva umovnogo rajonu Zaliznichne selishe chastini Centralnogo mikrorajonu Kratkaya istoriya Vyborga Istoriko informacionnyj portal Vyborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 27 lyutogo 2012 Novosyolova Z A Vyborg na perelome istorii Stranicy vyborgskoj istorii Kraevedcheskie zapiski Vyborg 2000 Vyborg v gody Oktyabrskoj revolyucii Istoriko informacionnyj portal Vyborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 27 lyutogo 2012 Za atakoyu na naftobazu u Leningradskij oblasti stoyit GUR Ukrayinska pravda 19 travnya 2024 Plan socialno ekonomichnogo rozvitku municipalnogo osviti Misto Viborg Viborzkogo rajonu Leningradskoyi oblasti na 2011 2014 roki Sajt administraciyi Viborga Arhiv originalu doc za 27 sichnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2012 Plan socialno ekonomichnogo rozvitku municipalnoyi osviti Viborzke miske poselennya Viborzkogo rajonu Leningradskoyi oblasti na 2008 2010 roki Sajt administraciyi Viborga Arhiv originalu doc za 27 sichnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2012 Karta kordoniv MO Misto Viborg Karti Google Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2012 Viborg Karta Sankt Peterburg FGUP Aerogeodeziya 2006 Po lisah i ozerah Karelskogo pereshijka Fizichna karta Navchalnij geografichnij atlas Leningradskoyi oblasti ta Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGYeYi 1997 S 4 5 Viborg sogodni Sajt administraciyi Viborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2012 Geologichna karta Uchebnyj geograficheskij atlas Leningradskoj oblasti i Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGEI 1997 S 6 Darinskij A V Leningradskaya oblast L Lenizdat 1975 S 275 293 Karta chetvertinnih utvoren Uchebnyj geograficheskij atlas Leningradskoj oblasti i Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGEI 1997 S 8 9 Dostoprimechatelnosti prirody Uchebnyj geograficheskij atlas Leningradskoj oblasti i Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGEI 1997 S 20 Mestorozhdeniya poleznyh iskopaemyh Uchebnyj geograficheskij atlas Leningradskoj oblasti i Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGEI 1997 S 7 Pogoda i klimat Absolyutnij maksimum buv pobitij 28 lipnya 2010 roku Klimatichna karta Navchalnij geografichnij atlas Leningradskoyi oblasti ta Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGYeYi 1997 S 10 Atlas Leningradskoyi oblasti predseda red kolegiyi V I Mashovec M Gl upravlinnya geodeziyi i kartografiyi pri Radi Ministriv SRSR 1967 82 s 100000 prim Karta gruntiv Navchalnij geografichnij atlas Leningradskoyi oblasti ta Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGYeYi 1997 S 12 13 Karta roslinnosti Navchalnij geografichnij atlas Leningradskoyi oblasti ta Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGYeYi 1997 zoogeografichna karta Navchalnij geografichnij atlas Leningradskoyi oblasti ta Sankt Peterburga Sankt Peterburg VSEGYeYi 1997 S 16 17 Ekologichnij stan ta prirodokoristuvannya Leningradskoyi oblasti Sankt Peterburg Socialna literatura 2007 Tihonov M N 11 listopada 2005 Nebezpechni plyami na karti Rosiyi Agentstvo PRoAtom Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 19 bereznya 2012 Andersin H Period avtonomii epoha peremen v Vyborge fin Viipuri keskus Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 3 bereznya 2012 Otchet o socialno ekonomicheskom razvitii municipalnogo obrazovaniya Vyborgskoe gorodskoe poselenie Vyborgskogo rajona Leningradskoj oblasti za yanvar dekabr 2009 goda Sajt administracii Vyborga Arhiv originalu rar za 27 sichnya 2011 Procitovano 3 bereznya 2012 CGA SPb f 95 op 11 dd 142 143 Itogi Vserossijskoj perepisi naseleniya 2002 goda Vyp 7 Nacionalnyj sostav i vladenie yazykami grazhdanstvo naseleniya Leningradskoj oblasti Statisticheskij sbornik SPb 2007 s 51 52 Efimova I Kto oni vyborgskie pereselency Vyborg gazeta 2007 61 15741 Petrova L Osnovanie zamka i pervye desyatiletiya ego sushestvovaniya Severnye kreposti Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 3 bereznya 2012 PashkovA M Gerby i flagi Karelii Petrozavodsk 1994 Oficialnye simvoly Sovet deputatov MO Vyborgskij rajon Leningradskoj oblasti Arhiv originalu za 18 serpnya 2011 Procitovano 9 bereznya 2012 Medvedev A Familnyj gerb Vasisualiya Lohankina Vyborgskie vedomosti gazeta Vyborg Korobova T A Petr Pervyj i smena epoh v istorii Vyborga Kraevedcheskoe issledovanie Otchet o socialno ekonomicheskom razvitii municipalnogo obrazovaniya Gorod Vyborg za 2008 god Sajt administracii Vyborga Arhiv originalu doc za 27 sichnya 2011 Procitovano 8 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 2 serpnya 2007 Procitovano 8 lyutogo 2012 OAO Zavod Pirs Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 8 lyutogo 2012 ZAO Trafo Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 8 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 2 lyutogo 2009 Procitovano 8 lyutogo 2012 OOO Nacionalnyj vinnyj terminal Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 8 lyutogo 2012 V Vyborge otkrylsya okonnyj zavod Media gruppa Nash Gorod Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 8 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 9 bereznya 2013 Procitovano 8 lyutogo 2012 G Bilinkis 9 marta 2010 Ot detskih sadov cherez proekt Obrazovanie k molodym semyam Leningradskoe oblastnoe informacionnoe agentstvo Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 31 bereznya 2019 Lutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 LiteraturaStranicy vyborgskoj istorii Sbornik statej Pod red S A Abdullinoj SPb Evropejskij Dom 2000 448 s ISBN 5 8015 0052 9 Volkova L G Gerashenko L V Korobova T A Usolceva T V Fedoseeva V N Vehi vyborgskoj istorii Pod red Yu I Moshnik Vyborg 2005 320 s 999 prim Lubchenkov Yu N Goroda Rossii M Riderz Dajdzhest 2006 Istoriya Finlyandii Per so shved Z Linden M Ves Mir 2008 248 s 3000 prim ISBN 978 5 7777 0429 0 Neuvonen P Pyoyuhya T Mustonen T Vyborg Arhitekturnyj putevoditel Per L Kudryavcevoj Vyborg SN 2008 160 s ISBN 5 900096 06 8 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu VyborgOficialnyj sajt administracii MO Gorod Vyborg Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Portal Gorod Vyborg Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Karta Vyborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Vyborg Viipuri Wiborg Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Virtualnyj Vyborg fin Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Istoriko informacionnyj portal Vyborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Malye goroda Rossii Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Istoriya i fotografii Vyborga Arhiv originalu za 27 sichnya 2011 Procitovano 21 lyutogo 2010 Uno Ulberg arhitektor finskogo Viipuri