Телеско́п (від грец. τῆλε — «далеко» + σκοπεῖν — «бачити, дивитися») — прилад для спостереження віддалених об'єктів, найчастіше — астрономічних. Перші телескопи мали збільшення всього в 30 разів, сучасні любительські телескопи мають збільшення в 170—760 разів. Неозброєним оком людина може бачити близько 9000 зір, найпростішими телескопами — від 500 тисяч до 100 мільйонів зір, телескопами в обсерваторіях — порядку мільярда.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF6TDFSbGJHVnpZMjl3WlM1cWNHY3ZNakl3Y0hndFZHVnNaWE5qYjNCbExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Перші прототипи телескопа створили незалежно один від одного у 1608 році три винахідники: Ганс Ліпперсгей, Захарій Янсен та [en]. 1609 року конструкцію вдосконалив Галілео Галілей. Ці телескопи були оптичними, і за наступні понад 400 років створено багато оптичних схем та їх модифікацій. Деякі з них використовують систему лінз (рефрактори), інші — систему дзеркал (рефлектори), а частина є комбінованими.
Спостереження за допомогою телескопів у XVI—XVIII століттях були виключно візуальними, оскільки інші методи реєстрації зібраного телескопом світла на той момент ще не були винайдені. Наприкінці XIX століття з розповсюдженням фотографії почали використовуватися фотопластинки, які були розповсюдженим інструментом до 1990-х років. Потужний поштовх до розвитку нових типів телескопів відбувся з середини XX століття з винайденням напівпровідникових матеріалів, які призвели до створення ПЗЗ-камер. Також, починаючи з 1960-х років, почалися запуски телескопів на навколоземну орбіту, завдяки чому виник окремий клас космічних телескопів.
Нині термін «телескоп» вживається не тільки для позначення оптичних телескопів. Радіотелескопи є антенами і призначені для спостережень у діапазонах електромагнітних хвиль, невидимих для людського ока: гамма, рентгенівському, ультрафіолетовому, інфрачервоному та радіодіапазоні. Подекуди термін «телескоп» застосовують і для детекторів інших типів, таких як нейтринний телескоп, гравітаційно-хвильовий телескоп, черенковський телескоп (для реєстрації космічних променів).
Станом на 2024 рік найбільшим дзеркальним телескопом був 10,4-метровий Великий телескоп Канарських островів, а найбільшим лінзовим — 102-сантиметровий рефрактор в Єркській обсерваторії.
Призначення
Основне призначення будь-якого оптичного телескопа, незалежно від конструкції — збирати світло від віддалених об'єктів. Світло фокусується за допомогою системи дзеркал або лінз та потрапляє до детектора — людського ока, фотопластинки, ПЗЗ-камери, спектрографа тощо.
Основною оптичною складовою телескопа є об'єктив, який збирає світло й будує зображення об'єкта або ділянки неба. Об'єктив з'єднується з іншими частинами телескопа за допомогою корпусу. Механічна конструкція, яка підтримує корпус й забезпечує його поворот у двох площинах для наведення на певну ділянку неба, називається монтуванням. Якщо приймачем світла є око (під час візуальних спостережень), то обов'язково потрібен окуляр, через який розглядається зображення, побудоване об'єктивом. Для фотографічних, фотоелектричних, спектральних спостережень окуляр не потрібен. Фотографічну пластинку, вхідну діафрагму електрофотометра, щілину спектрографа тощо встановлюють безпосередньо у фокальній площині телескопа.
Назва
Галілео Галілей, один з винахідників телескопа, використовував латинський термін perspicillum.
Термін «телескоп» придумав грецький поет-богослов Джованні Демісіані на бенкеті, що відбувся 14 квітня 1611 року. Слово утворено шляхом об'єднання грец. τήλε (далеко) і σκοπέω (спостерігати, розглядати), тобто «телескоп» дослівно означає «далекоглядний». Серед архаїзмів української мови є далекогля́д, далековид.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTDA1bGQzUnZibk5VWld4bGMyTnZjR1ZTWlhCc2FXTmhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFPWlhkMGIyNXpWR1ZzWlhOamIzQmxVbVZ3YkdsallTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Найперші відомі робочі телескопи з'явилися 1608 року; їх створення приписують Гансу Ліпперсгею, він же першим подав заявку на патент винаходу телескопа. Серед багатьох інших, які стверджували, що винайшли телескоп, були Захарій Янсен — голландський окулярний майстер із Мідделбурга, і [en] з Алкмара. Конструкція цих ранніх рефракторів складалася з опуклої лінзи об'єктива й увігнутого окуляра. Галілео Галілей застосував таку конструкцію наступного року. У 1611 році Йоганн Кеплер описав, як можна зробити телескоп з опуклою лінзою об'єктива й опуклою лінзою окуляра, а в 1655 році астрономи, включно з Християном Гюйгенсом, почали будувати безкорпусні телескопи з цією оптичною схемою. Найсуттєвішим недоліком ранніх рефлекторів була хроматична аберація, внаслідок якої зображення світил мали веселкову облямівку, що обмежувало роздільну здатність приладу.
Ісаак Ньютон побудував один з перших рефлекторів в 1668 році. Він складався з увігнутого сферичного дзеркала та невеликого плоского діагонального дзеркала для відбиття світла в окуляр, встановлений збоку телескопа. Рефлектор Ньютона був позбавлений хроматичної аберації, але натомість страждав від сферичної аберації, внаслідок якої зображення все ж були розмитими. Оптичні схеми рефлекторів, позбавлені сферичної аберації, запропонували Джеймс Грегорі (1663) і Лоран Кассегрен (1672). В їх конструкціях первинне дзеркало було увігнутим параболічним, а вторинне дзеркало відбивало світло в отвір у центрі головного дзеркала. У схемі Кассегрена вторинне дзеркало було опуклим гіперболоїдом і формувалося перевернуте зображення. У схемі Грегорі вторинне дзеркало було увігнутим еліпсоїдом і зображення було прямим (неперевернутим).
Ахроматичні об'єктиви з двох лінз із різними показниками заломлення, які значно знижували хроматичну аберацію, дозволили зробити рефрактори меншими. Перший такий об'єктив спроєктував і замовив виготовлення Честер Мур Голл 1733 року, але він не публікував своїх результатів. Джон Доллонд відтворив винахід Голла 1754 року й запатентував його 1758 року. Його сімейне підприємство почало виготовляти й продавати ахроматичні дублети.
Важливими подіями в історії рефлекторних телескопів було створення [en] параболічного дзеркала діаметром 15 см у 1721 році.
У XVIII — XIX століттях дзеркала рефлекторів виготовляли зі спекулуму (олов'яної бронзи). 1857 року Леон Фуко винайшов процес сріблення дзеркал й оптики почали переходити на скляні дзеркала, які після механічної обробки вкривали тонкою плівкою срібла, що має кращий коефіцієнт відбиття. Із 1930-х років замість срібла почали використовувати покриття з дешевшого й довговічнішого алюмінію.
До кінця XIX століття основною метою телескопічних спостережень було вивчення видимих положень небесних світил. Важливу роль відігравали спостереження комет і деталей на планетних дисках. Усі ці спостереження здійснювалися візуально, і рефрактор із дволінзовим об'єктивом задовольняв потреби астрономів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE0TDBoMVltSnNaVjlUY0dGalpWOVVaV3hsYzJOdmNHVmZKVEk0TWpjNU5EWXpPVEV3TVRFbE1qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVWgxWW1Kc1pWOVRjR0ZqWlY5VVpXeGxjMk52Y0dWZkpUSTRNamM1TkRZek9URXdNVEVsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Починаючи з кінця XIX ст., і особливо у XX ст. характер астрономічної науки зазнав суттєвих змін. Більшість досліджень зсунулася в галузь астрофізики й зоряної астрономії. Основним предметом дослідження стали фізичні характеристики Сонця, планет, зір, зоряних систем. З'явилися нові приймачі випромінювання — фотографічна пластинка і фотоелемент. Почала широко застосовуватися спектроскопія. Були відкриті нові діапазони електромагнітного спектра. Як наслідок, з'явилися нові типи телескопів.
Зокрема, було виявлено, що окрім наявності хроматичних аберацій, лінзи в телескопах-рефракторах поглинають ультрафіолетове та інфрачервоне випромінювання. Фотографічні емульсії та фотоелементи чутливі в ширшій області спектра, ніж око, і тому хроматична аберація під час роботи з цими приймачами позначається сильніше. Як наслідок, набули розповсюдження телескопи-рефлектори, де замість лінз використовується система дзеркал.
Епоха радіотелескопів (разом з радіоастрономією) зародилася з випадкового відкриття Карлом Янським космічного радіовипромінювання у 1931 році. У XX столітті розроблено багато видів телескопів у широкому діапазоні довжин хвиль — від радіо до гамма-променів. Оскільки земна атмосфера непрозора для гамма-, рентгенівського та ультрафіолетового випромінювання, телескопи, що працюють у цих діапазонах, є винятково космічними, а перші з них були запушені на навколоземну орбіту в 1965, 1970 та 1968 роках відповідно.
Основні характеристики телескопів
Основні характеристики телескопа: апертура, світлосила, збільшення, роздільна здатність і поле зору.
Збільшення дорівнює відношенню фокусної відстані об'єктива та окуляра, розраховується за формулою:
де — фокусна відстань об'єктива,
— фокусна відстань окуляра.
Другий телескоп Галілея мав збільшення всього в 30 разів. Сучасні, навіть аматорські, телескопи мають збільшення в 170—760 разів.
Приклади
У таблиці наведено деякі телескопи (для аматорських — без застосування ПЗЗ-камери), їхні [en] (ГЗВ) та типи об'єктів, які в них можна спостерігати.
Діаметр телескопу | ГЗВ | Типи об'єктів (цілі спостережень) | Примітки |
---|---|---|---|
Неозброєне око (для порівняння) | ~6,5 | Близько 9000 зір, 4 галактики (Велика і Мала Магелланові хмари, M31, M33). | |
Бінокль, діаметр лінз 50 мм | ~10 | Потенційно — до 627 000 зір | |
Любительський телескоп, D=100 мм | ~12 | Потенційно — до 5,3 мільйона зір, усі об'єкти каталогу Мессьє. | |
Любительський телескоп, D=280 мм | ~15 | Потенційно — до 130 мільйонів зір, майже всі об'єкти Нового загального каталогу. | |
Космічний телескоп «Кеплер» (0,95 м) | ~16 | В рамках розширеної цілі місії були проведені спостереження понад 500 тисяч зір (при максимальній потенційній кількості в 380 мільйонів) з метою пошуку проходження екзопланет. | |
Transiting Exoplanet Survey Satellite, TESS (10 см) | ~16-17 | 200-400 тисяч зір з метою спостереження транзитів екзопланет. Деякі з астероїдів, комет, відносно яскравих галактик, туманностей та інших об'єктів, які потрапляють в кадр. | |
Великий рефрактор Єркської обсерваторії (102 см) | ~17 | Потенційно — до 1 мільярда зір. | |
[en] (D=2,5 м) | 21,5-23,6 | Наднові в галактиках з червоним зсувом до z~0,1 (~1,3 мільярда світлових років). | |
Великий телескоп Канарських островів (10,4 м) | 25,8-26,5 | Галактики з червоним зсувом до z~6,5. Тривалість експозиції становить близько 40 000 секунд (понад 11 годин). | |
Тридцятиметровий телескоп (30 м) | 27.5 | Галактики з червоним зсувом щонайменше z=2,5. | |
«Габбл» | 31,5 | Галактики з червоним зсувом до z~5,8-6,0 (Hubble Ultra Deep Field). | |
«Джеймс Вебб» | >30? | Галактики з червоним зсувом до понад z=10. Через великий червоний зсув ці галактики невидимі в оптичному діапазоні, тому цей телескоп одразу проєктували таким чином, щоб він міг проводити спостереження в інфрачервоному діапазоні. |
Теоретичні викладки
Апертура об'єктива телескопа визначає потік світла, чим вона більша — тим (при однакових інших умовах) яскравішим буде зображення. Для астрономічних телескопів застосовуються позначення апертури як частки фокусної відстані об'єктива, наприклад f/8.0, що означає апертуру в 1/8 від фокусної відстані об'єктива.
Поза межами земної атмосфери викривлення повністю відсутнє, тому максимальна роздільна здатність телескопа теоретично визначається лише дифракційною межею:
Кутова роздільна здатність у радіанах дорівнює відношенню довжини () хвилі до лінійної апертури (
). Наприклад, теоретична роздільна здатність космічного телескопа із дзеркалом діаметром 2,4 метра (як у телескопа Габбл) на довжині хвилі 555 нм становить 0,05 кутової секунди. Ці два поняття потрібно розрізняти, оскільки кутове збільшення є характеристикою безпосередньо самого телескопу, а роздільна здатність (зокрема, максимальна) залежить ще й від довжини хвилі, на якій ведеться спостереження.
Світлосила телескопа — це співвідношення освітленості зображення об'єкта до його початкової освітленості, тобто, це свого роду «збільшення», але не видимих кутових розмірів об'єкта, а його яскравості. Пропорційна квадрату діафрагмового числа об'єктива:
Безпосередньо світлосилу як окремий параметр в сучасній астрономії застосовують нечасто, оскільки для значної частини професійних астрономічних спостережень використовуються ПЗЗ-матриці, які здатні накопичувати заряд впродовж певного часу, який називається експозицією. Накопичений заряд після завершення експозиції перетворюється в сигнал, який записується у вигляді зображення. Чим більша кількість накопиченого заряду (до певної межі) в кожній "комірці" ПЗЗ-матриці — тим вищою буде яскравість відповідного пікселя. А кількість заряду своєю чергою залежить перш за все від того, чи падає на цю комірку світло від якоїсь зорі і якщо так — наскільки яскравою вона є. Також потрібно враховувати неминучу наявність різноманітних шумів та інших викривлень зображення і за можливості усувати частину з них. Тому астрономи частіше використовують поняття [en] (англ. limiting magnitude), тобто величини найтьмяніших зір, яку за ідеальних умов можна спостерігати в цей телескоп неозброєним оком або за допомогою ПЗЗ-матриці з певною експозицією та світлофільтром. Для переносних (аматорських) телескопів приблизне значення граничної зоряної величини (ГЗВ) обчислюється за формулою:
де — апертура в сантиметрах. Збільшення експозиції дозволяє (до певної міри) збільшувати граничну зоряну величину.
Телескопи за оптичними схемами
Оптичні схеми бувають кількох основних типів: лінзові (рефрактори), дзеркальні (рефлектори), дзеркально-лінзові (катадіоптричні).:
Лінзовий телескоп (рефрактор)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBGd2IxSmxaaTV3Ym1jdk1qSXdjSGd0UVhCdlVtVm1MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Рефрактор (лат. refractor від refringo — заломлювати) — це телескоп, об'єктив якого складається з лінзи або системи лінз, що заломлюють світло. Історично були першим типом телескопів, який застосовувався для астрономічних спостережень.
Оскільки кут заломлення світла в лінзі залежить від довжини хвилі (це явище має назву дисперсія світла), тому недоліком перших рефракторів була значна хроматична аберація. Її можна скоригувати за допомогою системи додаткових лінз, таких як ахромати чи апохромати.
Типи (оптичні схеми) телескопів-рефракторів:
Дзеркальний телескоп (рефлектор)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0xTDBOdmJYQmhjbWx6YjI1ZmIzQjBhV05oYkY5MFpXeGxjMk52Y0dWZmNISnBiV0Z5ZVY5dGFYSnliM0p6TG5OMlp5OHlNakJ3ZUMxRGIyMXdZWEpwYzI5dVgyOXdkR2xqWVd4ZmRHVnNaWE5qYjNCbFgzQnlhVzFoY25sZmJXbHljbTl5Y3k1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
Об'єктив рефлектора являє собою сферичне, параболічне, гіперболічне або еліптичне первинне дзеркало, поверхня якого визначає світлосилу телескопа. Зображення предмета відбивається вторинним дзеркалом, а потім спостерігається через окуляр.
Основні переваги рефлекторів — відсутність хроматичної аберації, простіше виготовлення великих дзеркал і зручніше розташування труби. Це пояснюється тим, що світло відбивається в них дзеркалами, тому труба теоретично має лише половину довжини, а важке дзеркало розміщене з боку спостерігача, а не на зовнішньому кінці труби, як лінза рефрактора. Окрім того, велике дзеркало рефлектора виготовити значно легше, ніж дволінзовий ахромат: потрібно обробити з оптичною точністю одну поверхню дзеркала (замість чотирьох поверхонь лінз). Також дзеркало можна зробити порожнистим, що значно зменшує його масу і тим самим забезпечує можливість створення значно більшого за розміром телескопа. Усе це призвело до того, що рефлектор став основним інструментом астрофізики.
Первинне дзеркало параболічної форми має порівняно малу площу та велику фокусну відстань. Поверхня сферичної форми забезпечує достатнє наближення зображення, хоча його якість дещо нижча. Проте сферичне дзеркало має перевагу з точки зору більш простих вимог при його створенні, а отже, нижчих виробничих витрат.
Проте сферичне дзеркало не збирає паралельний пучок променів в одну точку, воно дає у фокусі дещо розмите зображення. Це викривлення називається сферичною аберацією. Якщо дзеркалу надати форму параболоїда обертання, то сферична аберація зникає. Паралельний пучок, спрямований на такий параболоїд уздовж його осі, збирається у фокусі практично без викривлень (якщо не брати до уваги неминучого розмиття через дифракцію). Однак, параболічні дзеркала мають інший недолік — кому. У сучасних рефлекторах застосовують дзеркала різної форми, наприклад, в оптичних схемах Річі—Кретьєна й тридзеркального анастигмата дзеркала мають форму гіперболоїда. Така схема зокрема застосовується в деяких космічних телескопах.
Активна та адаптивна оптика
Адаптивна оптика — це технологія для компенсації викривлення хвильового фронту електромагнітного випромінювання. Таке викривлення призводить до появи додаткового спотворення зображення, що в свою чергу погіршує якісь та точність результатів подальшого аналізу зображення. Концепцію розробив Горес Бебкок в 1953 році, однак остаточно втілена в життя була в 1990-х, коли з'явилися достатньо потужні комп'ютери. Одним з різновидів адаптивної оптики є мікроелектромеханічні системи (англ. micro-electromechanical systems, скорочено MEMS), яка базується на зміні форми дзеркала телескопа в реальному часі. Для цього дзеркало має бути доволі тонким. Альтернативою є використання сегментованих дзеркал, де компенсація викривлення хвильового фронту відбувається вже не за рахунок деформації, а завдяки повороту сегментів в двох площинах.
Активна оптика також базується на деформації дзеркала в реальному часі, однак, на відміну від адаптивної, вирішує іншу проблему — викривлення дзеркала через зовнішні фактори (вітер, різницю температур, механічне навантаження тощо). Тобто, різниця між активна оптика має значно більшу амплітуту і час корекції.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelprTDBOaGMyVm5jbUZwYm5SbGJHVnpZMjl3WlM1d2JtY3ZNakl3Y0hndFEyRnpaV2R5WVdsdWRHVnNaWE5qYjNCbExuQnVadz09LnBuZw==.png)
Типи телескопів-рефлекторів:
- Ньютонівський телескоп
- Телескоп Кассегрена
- Грегоріанський телескоп
- Телескоп Річі — Кретьєна
- Тридзеркальний анастигмат
- [en]
- Телескоп Несміта
- [en] (Ломоносова)
- [en]
- [en]
- Рідкодзеркальний телескоп
Катадіоптричний телескоп
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpsTDFOamFHMXBaSFF0UTJGemMyVm5jbUZwYmk1d2JtY3ZNakl3Y0hndFUyTm9iV2xrZEMxRFlYTnpaV2R5WVdsdUxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Катадіоптрична оптична система поєднує в одній оптичній системі ефекти заломлення і відбиття світлових променів, як правило за допомогою лінз ([en]) і дзеркал ([en]). Подібні системи поєднують переваги обох типів систем користуючись з комбінації заломлення світла і його відбиття. Здебільшого це модифіковані рефлекторні схеми (Ньютона, Кассегрена), в яких встановлено заломлюючу коригувальну пластину складної форми для зменшення аберацій. Зазвичай, така пластина конструктивно поєднана з вторинним дзеркалом. Телескопи з оптичною схемою Шмідта — Кассегрена є популярними серед астрономів-аматорів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDAxaGEzTjFkRzkyTFVOaGMzTmxaM0poYVc0dWNHNW5Mekl5TUhCNExVMWhhM04xZEc5MkxVTmhjM05sWjNKaGFXNHVjRzVuLnBuZw==.png)
Типи катадіоптричних телескопів:
- Телескоп Шмідта — Кассегрена ([en])
- Телескоп Максутова — Кассегрена ([en])
- Телескоп Шмідта — Ньютона
- [en]
- [en]
- [en]
Телескопи за діапазоном довжин хвиль
Усі небесні об'єкти з температурою вище абсолютного нуля випромінюють певний спектр електромагнітного випромінювання. Для вивчення Всесвіту вчені використовують кілька різних типів телескопів для виявлення цих різних типів випромінювання в електромагнітному спектрі:
- Оптичний
- Інфрачервоний
- Субміліметровий
- Мікрохвильовий
- Радіотелескоп
- Ультрафіолетовий
- Рентгенівський
- Гамма-телескоп
Рентгенівський та гамма-телескоп
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU1TDBOdmJYQjBiMjVmUjJGdGJXRmZVbUY1WDA5aWMyVnlkbUYwYjNKNVgyZHlZWEJ3Wld4bFpGOWllVjlCZEd4aGJuUnBjMThsTWpoVE16Y3RPVGt0TURVMkpUSTVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFEYjIxd2RHOXVYMGRoYlcxaFgxSmhlVjlQWW5ObGNuWmhkRzl5ZVY5bmNtRndjR1ZzWldSZllubGZRWFJzWVc1MGFYTmZKVEk0VXpNM0xUazVMVEExTmlVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDBGVFZGSlBMVWhmYzI5bWRGOVlMWEpoZVY5dGFYSnliM0l1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVGVFZGSlBMVWhmYzI5bWRGOVlMWEpoZVY5dGFYSnliM0l1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Рентгенівські та гамма-телескопи з більшою енергією утримуються від повного фокусування та використовують маски з кодованою апертурою: візерунки тіні, яку створює маска, можна реконструювати для формування зображення.
Рентгенівські та гамма-телескопи зазвичай встановлюються на високолітаючих повітряних кулях або супутниках, що обертаються навколо Землі, оскільки земна атмосфера непрозора для цієї частини електромагнітного спектра. Прикладом цього типу телескопа є космічний гамма-телескоп Фермі, який був запущений у червні 2008 року.
Виявлення гамма-променів дуже високої енергії з меншою довжиною хвилі та вищою частотою, ніж звичайні гамма-промені, потребує подальшої спеціалізації. Прикладом такого типу обсерваторії є наземний телескоп VERITAS.
Рентгенівські промені набагато важче зібрати та сфокусувати, ніж електромагнітне випромінювання з більшою довжиною хвилі. Рентгенівські телескопи можуть застосовувати дзеркала косого падіння, такі як телескопи Вольтера, що складаються з кільцеподібних «близьких» дзеркал із важких металів. Вони здатні відбивати лише промені, що близькі до дотичних. Дзеркала зазвичай являють собою перетин повернутої параболи та гіперболи або еліпса. У 1952 році Ганс Вольтер описав 3 схеми телескопів із застосуванням таких дзеркал. Прикладами космічних обсерваторій, які застосовують цей тип телескопа, є обсерваторія Ейнштейна, ROSAT і рентгенівська обсерваторія Чандра. У 2012 році запущено рентгенівський телескоп NuSTAR, у якому застосовано оптичну схему Вольтера на кінці довгої щогли, що розгортається, щоб забезпечити фокусування фотонів з енергією 79 кеВ.
Ультрафіолетовий
Ультрафіолетовий телескоп — телескоп, який використовується для дослідження ультрафіолетової частини електромагнітного спектра, між частиною, що сприймається як видиме світло, і частиною, зайнятою рентгенівськими променями. Ультрафіолетове випромінювання має довжину хвиль від 10 до 400 нм. Стратосферний озоновий шар Землі поглинає всі хвилі, коротші за 300 нм. Оскільки він лежить на висоті 20—40 км над рівнем моря, астрономи змушені вдаватися до ракет і супутників, щоб проводити спостереження з висоти.
Оптичний
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBGd2IxSmxaaTV3Ym1jdk1qSXdjSGd0UVhCdlVtVm1MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Оптичні телескопи є основним інструментом для астрономічних досліджень та дозволяють вивчати небесні об'єкти, використовуючи оптичні принципи для збору та фокусування світла з космосу.
Конструктивно оптичний телескоп являє собою трубу (суцільну, каркасну або фермову), встановлену на монтуванні. Основна схема полягає в тому, що первинний світлозбірний елемент — об'єктив — фокусує світло від віддаленого об'єкта у фокальній площині, де воно формує реальне зображення. Це зображення можна переглянути через окуляр, який діє як збільшувальне скло. Оптична система телескопа складається з декількох оптичних елементів (лінз, дзеркал).
Телескопи, побудовані на основі лінзової оптичної системи (діоптричної), називають рефракторами. Телескопи, у яких застосовують дзеркала (катоптрики), називають рефлекторами. Телескопи, що мають змішану оптичну систему (дзеркально-лінзову) називають катадіоптричними.
Першим оптичним приладом для астрономічних спостережень був телескоп-рефрактор який винайшли Ганс Ліппершей і Захаріас Янссен із Мідделбурга, а також оптик Якоб Метіус з Алкмару у 1608 р. у подальшому його вдосконалив Галілео Галілей (1609 р.), якого вважають першим, хто застосував телескоп для астрономічних спостережень.
Інфрачервоний
Було кілька ключових подій, які призвели до винаходу інфрачервоного телескопа:
- У 1800 році Вільям Гершель відкрив інфрачервоне випромінювання.
- У 1878 році Семюел Пірпойнт Ленглі створив перший болометр. Це був дуже чутливий інструмент, який міг електрично виявляти неймовірно малі зміни температури в інфрачервоному спектрі.
- Томас Едісон використав альтернативну технологію, свій [en], щоб виміряти тепло в короні Сонця під час сонячного затемнення 29 липня 1878 року.
- У 1950-х роках вчені використовували свинцево-сульфідні детектори для виявлення інфрачервоного випромінювання з космосу. Ці детектори охолоджували рідким азотом.
- Між 1959 і 1961 роками Гарольд Джонсон створив фотометри ближнього інфрачервоного діапазону, які дозволили вченим вимірювати тисячі зірок.
- У 1961 році винайшов перший германієвий болометр. Цей винахід, охолоджуваний рідким гелієм, поклав початок розвитку поточного інфрачервоного телескопа
Інфрачервоні телескопи можуть бути наземними, бортовими або космічними. Вони містять інфрачервону камеру зі спеціальним твердотільним інфрачервоним детектором, який необхідно охолоджувати до кріогенних температур.
Наземні телескопи першими почали використовувати для спостереження космічного простору в інфрачервоному діапазоні. Їх популярність зросла в середині 1960-х років. Наземні телескопи мають обмеження, оскільки водяна пара в атмосфері Землі поглинає інфрачервоне випромінювання. Наземні інфрачервоні телескопи, як правило, розміщують на високих горах і в дуже сухому кліматі, щоб покращити видимість.
У 1960-х роках вчені використовували повітряні кулі, щоб підняти інфрачервоні телескопи на велику висоту. За допомогою повітряних куль вони змогли піднятися на висоту приблизно 25 миль (40 кілометрів). У 1967 році інфрачервоні телескопи були встановлені на ракетах. Це були перші повітряні інфрачервоні телескопи. Відтоді такі літальні апарати, як повітряна обсерваторія Койпера (KAO), були пристосовані для перенесення інфрачервоних телескопів. Останнім повітряним інфрачервоним телескопом, який досяг стратосфери, стала Стратосферна обсерваторія інфрачервоної астрономії NASA (SOFIA) у травні 2010 року. Разом вчені США та Німецького аерокосмічного центру розмістили 17-тонний інфрачервоний телескоп на реактивному літаку Boeing 747.
Розміщення інфрачервоних телескопів у космосі повністю виключає перешкоди з боку земної атмосфери. Одним із найбільш значущих проєктів інфрачервоних телескопів був інфрачервоний астрономічний супутник (IRAS), запущений у 1983 році. Він розкрив інформацію про інші галактики, а також інформацію про центр нашої галактики Чумацький Шлях. NASA зараз має в космосі космічний корабель на сонячних батареях з інфрачервоним телескопом під назвою Wide-field Infrared Survey Explorer (WISE). Він був запущений 14 грудня 2009 року.
Субміліметровий телескоп та радіотелескоп
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell6TDFWVFFTNU9UUzVXWlhKNVRHRnlaMlZCY25KaGVTNHdNaTVxY0djdk1qSXdjSGd0VlZOQkxrNU5MbFpsY25sTVlYSm5aVUZ5Y21GNUxqQXlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Радіотелескопи — це науковий інструмент, що використовує радіохвилі для спостереження за небесними об'єктами. Він допомагає астрономам вивчати електромагнітне випромінювання, яке є частиною електромагнітного спектра, відмінного від видимого світла. Радіотелескопи дають змогу вивчати різні феномени, як-от галактики, космічні магнітні поля та інші об'єкти і явища, які випромінюють радіохвилі. Такі телескопи являють собою направленні антени, найчастіше параболічної форми. Оскільки їх радіодіапазон набагато ширший від оптичного, конструкції радіотелескопів можуть значно відрізнятися. До прикладу, тарілку іноді виготовляють із провідної дротяної сітки, отвори якої менші за довжину хвилі, яка спостерігається.
На відміну від оптичного телескопа, який створює збільшене зображення ділянки неба, що спостерігається, традиційна антена радіотелескопа містить один приймач і записує один змінний у часі сигнал, характерний для спостережуваної області. Цей сигнал може дискретизуватися на різних частотах. У деяких нових конструкціях радіотелескопів одна «тарілка» містить масив із кількох приймачів (також відомий як решітка фокальної площини).
Збираючи та співвідносячи сигнали, отримані одночасно кількома тарілками, можна обчислити зображення високої роздільної здатності. Такі багатотарілкові матриці відомі як астрономічні інтерферометри, а техніка називається апертурним синтезом. «Віртуальні» отвори цих масивів подібні за розміром до відстані між телескопами.
Синтез апертури тепер також застосовується до оптичних телескопів з використанням оптичних інтерферометрів (матриць оптичних телескопів) та інтерферометрії з маскуванням апертури на телескопах з одним відбивачем.
Радіотелескопи також використовуються для збору мікрохвильового випромінювання, перевага якого полягає в тому, що воно може проходити крізь атмосферу та міжзоряні газопилові хмари.
Телескопи поза електромагнітним спектром
Нейтринний телескоп
Нейтринні телескопи призначені для спостереження астрономічних об'єктів за допомогою нейтринних детекторів у спеціальних обсерваторіях. Вони складаються з сотень і тисяч оптичних модулів, розподілених у великому об'ємі. Нейтрино утворюються в результаті певних видів радіоактивного розпаду, ядерних реакцій, таких як ті, що відбуваються на Сонці, астрофізичних явищ високих енергій, в ядерних реакторах, або коли космічні промені потрапляють на атоми в атмосфері. Оскільки нейтрино взаємодіють слабо, детектори нейтрино повинні мати велику масу мішені (часто тисячі тонн). Детектори також повинні використовувати екранування та ефективне програмне забезпечення для видалення фонового сигналу.
Детектор гравітаційних хвиль
Цей тип детекторів використовується для реєстрації гравітаційних хвиль. Перші детектори почали з'являтися в 1960-х роках, і мали своєрідну конструкцію та принцип роботи. Це були резонансні детектори, тобто металеві циліндри з чітко визначеними розмірами та, як наслідок, резонансною частотою. За задумом, при проходженні гравітаційних хвиль через циліндр, його резонансна частота змінювалася, однак станом на 2024 рік немає жодних підтверджених спостережень з застосуванням цього типу детекторів основними інструментами.
Інший тип детекторів — лазерних інтерферометрів — є більш успішним, оскільки саме завдяки детектору цього типу під назвою LIGO в 2015 році вперше зареєстровано злиття двох чорних дір. Відтоді відкрили ще цілу низку подібних астрономічних подій.
Детектор космічних променів
Ці детектори використовуються для реєстрації космічних променів — частинок високої енергії, що приходять з космосу в атмосферу Землі. Деякі обсерваторії, призначені для пошуку високоенергетичних заряджених частинок, здатні також реєструвати гамма-промені та рентгенівські промені високої енергії. Існує декілька основних типів детекторів для реєстрації космічних променів: сцинтиляційні, [en], комптонівські, черенковські.
Телескопи за типом монтування
Складним технічним завданням є наведення телескопа на об'єкт і відстеження його. Адже внаслідок обертання Землі зорі та інші небесні об'єкти здійснюють видимий добових рух на небесній сфері.
Монтування телескопа завжди має дві взаємно-перпендикулярні осі, поворот довкола яких дозволяє навести його практично на будь-яку ділянку неба.
Азимутальне
Азимутальне монтування, що складається з вертикальної осі та горизонтальної осі, є найпростішим у конструкції та балансуванні. Його головний недолік полягає в тому, що він не здатний природним чином забезпечити екваторіальне відстеження (якщо тільки не було вирішено встановити телескоп на полюсі Землі): необхідна композиція рухів на двох осях, а швидкості, які потрібно надавати на кожній з осей, є сильно нелінійними. Проте вибір цього типу монтування сьогодні є систематичним для великих телескопів національних і міжнародних обсерваторій: тригонометричні розрахунки, які дозволяють забезпечити екваторіальне відстеження та компенсацію результуючого обертання поля, можуть здійснюватися будь-яким сучасним комп'ютером, тоді як розробка екваторіального монтування еквівалентного розміру була б дуже дорогою. Шляхом розрахунку та компенсації обертання вони також дають змогу стежити за об'єктами у відносному зміщенні відносно далеких зір, а також компенсувати зміщення небесних полюсів через прецесію рівнодення. Телескопи Keck, VLT, LBT, Subaru та інші, а також такі проєкти, як E-ELT, використовують азимутальне монтування.
В альт-азимутальному монтуванні одна з осей спрямована в зеніт, інша лежить у горизонтальній площині. Для того, щоб на азимутальному монтуванні утримати небесне тіло у полі зору, доводиться виконувати обертання навколо обох осей монтування (горизонтальної та вертикальної), до того ж цей рух має бути нерівномірним.
Але для телескопів великої маси вертикальне та горизонтальне розташування осей значно спрощує конструкцію та розрахунок деформацій. Тому найбільші земні телескопи застосовують саме таку схему (попри складніше керування задля відстеження руху світил). Серед великих телескопів таке монтування вперше застосовано 1976 року в СРСР для 6-метрового рефлектора, який отримав назву БТА (рос. Большой Телескоп Азимутальный).
Монтування Добсона — є одним з підтипів альт-азимутального монтування і є дуже популярним серед аматорів, оскільки його легко та дешево побудувати. Для астрономів-аматорів азимутальне монтування просте у використанні, але не підходить для тривалих спостережень або великих збільшень. Ручний поворот телескопа зазвичай використовується лише на астрономічних телескопах малого діаметра. Моторизоване може використовуватися для відстеження небесного тіла, якщо ним керує бортовий або наземний комп'ютер. Оскільки вони відносно прості у використанні, саме азимутальні монтування з автоматичним позиціонуванням на небесному тілі, відомі як функція «Йти до» (англ. Go to) стали популярними, хоча ці системи також доступні на екваторіальних монтуваннях вищого класу. Алгоритми керування цих монтувань дозволяють налаштувати телескоп після наведення на щонайменше дві опорні зірки на початку сеансу спостережень. Це кріплення часто використовується на телескопах Кассегрена та похідних телескопах і зокрема традиційно асоціюється з [en]. Любителі фотографування з довгою експозицією можуть у більшості випадків оснастити ці прилади пристроєм компенсації обертання поля — «де-ротатором».
Екваторіальне
Основна проблема з використанням альт-азимутального кріплення полягає в тому, що обидві осі необхідно постійно регулювати, щоб компенсувати обертання Землі. Навіть якщо робити це під керуванням комп'ютера, зображення обертається зі швидкістю, яка змінюється залежно від схилення. Цей ефект (відомий як обертання поля) робить альт-азимутальне монтування непрактичним для фотографування з довгою експозицією за допомогою невеликих телескопів.
Найкращим рішенням для малих астрономічних телескопів є нахил альт-азимутального монтування так, щоб вісь азимута була паралельна осі обертання Землі; це називається екваторіальним монтуванням, скорочено EQ.
Більшість телескопів встановлюється на екваторіальному монтуванні, одна з осей якого спрямована на полюс світу (полярна вісь), а інша лежить у площині небесного екватора (вісь прямого сходження). Телескоп на екваторіальному монтуванні називається екваторіалом. Перевага екваторіального монтування полягає у тому, що відстеження світила в полі зору телескопа (після наведення) здійснюється обертанням лише навколо однієї осі, тож обертання є рівномірним. Для такого обертання можна застосовувати простий механізм на зразок годинникового. Це особливо важливо під час тривалих спостережень, фотографування слабких об'єктів тощо.
Існує кілька типів екваторіального кріплення, серед яких можна виділити німецьке і вилкове.
На літаках
Телескопи, встановлені на літальних апаратах, являють собою аерокосмічні оптичні або радіотелескопи, розміщені на спеціальних платформах на борту літаків. Вони виконують функції астрономічних інструментів, забезпечуючи можливість спостерігати небесні об'єкти і збирати дані в умовах, близьких до космічних, завдяки тому, що вони перебувають вище атмосфери Землі. Телескопи на літаках є важливими інструментами в астрономічних дослідженнях, доповнюючи спостереження, що проводяться на земних телескопах та космічних обсерваторіях. Вони дозволяють астрономам здійснювати нові відкриття та збирати цінні дані про Всесвіт. Яскравим прикладом такого телескопа є SOFIA, стратосферна обсерваторія для астрономічних спостережень у інфрачервоному діапазоні.
На повітряних кулях
Телескопи на повітряній кулі — це унікальні телескопи, які розташовані в стратосфері над поверхнею Землі.
Так, наприклад, телескоп для отримання зображень на повітряній кулі надвисокого тиску SuperBIT — це телескоп, який працює не в космосі чи на землі, а в стратосфері на висоті 33,5 кілометра над поверхнею нашої планети. Телескоп використовує гелій як паливо і має парашутну систему для повернення на Землю. Над проєктом працювали фахівці з Торонтського університету, Принстонського університету, Даремського університету та NASA. Фінальні випробування SuperBIT були проведені у 2019 році, а вартість телескопа становила близько 5 мільйонів доларів.
Телескоп SuperBIT був запущений у стратосферу з Нової Зеландії за допомогою масивного стратостата. Він розпочав свою роботу наприкінці квітня 2023 року; подорожуючи навколо південної півкулі нашої планети, здійснює спостереження Всесвіту і створює відповідні зображення. Телескоп працює вночі, а вдень він заряджає свої сонячні батареї. Учені також планують використовувати SuperBIT для вимірювання гравітаційного лінзування і сподіваються зрозуміти природу темної матерії. Вони сподіваються, що телескоп допоможе їм визначити, чи можуть частинки темної матерії відштовхуватися одна від одної. Телескоп створить карту скупчень темної матерії, реєструючи викривлення світлових променів.
21 квітня 2023 року на офіційному сайті Торонтського університету опубліковані перші зображення, виконані телескопом SuperBIT, серед яких туманність Тарантул і зіткнення двох галактик.
Запуск нової космічної обсерваторії Extreme Universe Space Observatory 2 (EUSO-2) в межах програми наукових аеростатів NASA здійснено в ніч проти 13 травня 2023 року (за київським часом) з новозеландського аеропорту Ванака (англ. Wanaka). Проте приблизно через добу після запуску в повітряній кулі надвисокого тиску (Super pressure balloon, SPB) сталася аномалія та раптово почався витік. Після його виявлення та безрезультатних спроб усунення проблеми команда приблизно через півтори доби після старту припинила місію над Тихим океаном. Аеростат ніс корисне навантаження космічної обсерваторії EUSO-2, яке було призначене для виявлення міжгалактичних частинок космічних променів надвисоких енергій, що проникають крізь атмосферу Землі. Походження цих типів частинок значною мірою до цього часу вислизає від дослідників. На жаль, EUSO-2 припинила місію, і нових запусків аналогічних повітряних куль в 2023 році NASA вже не планує.
В космосі
Атмосфера Землі пропускає випромінювання в оптичному (0,3—0,6 мкм), ближньому інфрачервоному (0,6—2 мкм) і радіо- (1 мм — 30 м) діапазонах. Однак зі зменшенням довжини хвилі прозорість атмосфери суттєво знижується, тому спостереження в ультрафіолетовому, рентгенівському і гамма-діапазонах можливо проводити лише з космосу. Винятком є реєстрація гамма-випромінювання надвисоких енергій — тут підходять методи астрофізики космічних променів: високоенергійні гамма-фотони в атмосфері породжують вторинні електрони, які реєструються наземними установками з допомогою черенківського випромінювання. Прикладом такого методу є телескоп C.A.C.T.U.S..
В інфрачервоному діапазоні також наявне значне поглинання в атмосфері, однак у межах 2—8 мкм є певна кількість вікон прозорості (як і в міліметровому діапазоні), які і дозволяють проводити спостереження. Крім того, оскільки більшість ліній поглинання в інфрачервоному діапазоні належить молекулам води, інфрачервоні спостереження проводяться в сухих районах Землі (зрозуміло, на тих довжинах хвиль, де утворюються вікна прозорості у зв'язку з відсутністю води). Прикладом такого розміщення телескопа може бути Південнополярний телескоп на Південному географічному полюсі, котрий працює в субміліметровому діапазоні.
В оптичному діапазоні атмосфера прозора, проте через релеївське розсіювання вона по-різному пропускає світло різної частоти, що призводить до викривлення спектра світил (спектр зміщується у червоний бік). До того ж атмосфера завжди неоднорідна, у ній постійно наявні течії (вітри), що призводить до викривлення зображення. Тому роздільна здатність земних телескопів обмежена приблизно однією кутовою секундою незалежно від апертури телескопа. Цю проблему можна частково вирішити, застосувавши адаптивну оптику, що дозволяє суттєво знизити вплив атмосфери на якість зображення, і піднявши телескоп на значну висоту, де атмосфера більш розріджена, — в гори або в атмосферу за допомогою літака чи стратостата. Але найкращі результати отримують за розміщення телескопів у космосі.
Виведення телескопа в космос дозволяє збільшити роздільну здатність і для радіотелескопів, але з іншої причини — для них це спосіб реалізувати метод спостереження під назвою радіоінтерферометрія з наддовгою базою. Кожен радіотелескоп сам по собі має дуже малу роздільну здатність через значно більшу довжину радіохвиль відносно видимого світла, тому дифракційна межа набагато більша. Навіть попри те, що розмір радіотелескопа у десятки разів перевищує розмір оптичного телескопа. Наприклад, при апертурі 100 метрів (у світі існує лише два радіотелескопи таких розмірів) роздільна здатність на довжині хвилі 21 см (лінія нейтрального водню) становить усього 7 кутових хвилин, а на довжині хвилі 3 см — 1 кутова хвилина (два видимих діаметри повного місяця), що недостатньо для астрономічних досліджень. Однак об'єднавши два радіотелескопи в радіоінтерферометр, можна значно підвищити роздільну здатність, оскільки тоді в ролі апертури виступає відстань між радіотелескопами. Вочевидь, для земних телескопів максимальна база не може перевищувати діаметр Землі, тому для подальшого збільшення роздільної здатності потрібно запускати один з телескопів на навколоземну орбіту.
Найбільші телескопи у світі
Рефрактори
Розташування й апертури найвідоміших телескопів-рефракторів:
- Єркська обсерваторія — апертура 102 см, найбільший у світі телескоп-рефрактор.
- [en] — 100 см, при цьому діаметр лінзи (42 дюйми) більший за Єркський рефрактор, однак через специфіку конструкції апертура складає лише 39 дюймів.
- Обсерваторія Ліка — 91 см, стала першою гірською обсерваторією, в якій постійно проживали астрономи.
- [en](Паризька обсерваторія) — 83 см і 62 см, має унікальну конструкцію та фактично є двома окремими телескопами, один з яких використовується для спостережень в реальному часі, а інший — для знімків. Через це корпус телескопа має не циліндричну, а прямокутну форму.
- Обсерваторія Ніцци — 76 см, найбільший телескоп станом на 1888 рік; рекорд побито через рік телескопом в Обсерваторії Ліка
- Обсерваторія Архенгольда — 68 см, має фокусну відстань 21 м, що робить його найдовшим нині діючим рефрактором.
- Обсерваторія Віденського університету — 68 см, найбільший телескоп у світі станом на 1883 рік
- Обсерваторія Ловелла — 61 см
- Обсерваторія Гриффіта — 30,6 см
Рефлектори
- Великий телескоп Канарських островів — 10,4 м, станом на 2024 рік — найбільший у світі діючий телескоп з одним дзеркалом.
- Кек 1 та Кек 2 — 10 м, два телескопи-близнюки, що можуть працювати в режимі інтерферометра з базою у 80 метрів.
- Великий бінокулярний телескоп — має два однакових дзеркала 8,4 м, подібно до Кек 1 та Кек 2, однак вже розташованих під спільним куполом.
- Дуже великий телескоп — система з чотирьох 8,2 м телескопів та кількох допоміжних інструментів; також може працювати в режимі інтерферометра.
- Телескоп Субару — 8,2 м
Космічні телескопи
- «Джеймс Вебб» — 6,5 м, найбільший оптичний космічний телескоп.
- «Гершель» — 3,5 м
- «Габбл» — 2,4 м
Проєкти майбутніх великих телескопів
Оптично-інфрачервоні телескопи нового покоління, спостереження на яких планують почати до 2030 року:
- Тридцятиметровий телескоп — згідно з назвою, діаметр телескопа складатиме 30 м. За оптичною схемою це телескоп Річі — Кретьєна. Його будують на горі Мауна-Кеа на Гаваях.
- Надзвичайно великий телескоп — матиме апертуру 39 м та стане найбільшим оптично-інфрачервоним телескопом у світі. За конструкцією — тридзеркальний анастигмат. Будується на горі Сьєрро-Армазоне, що в пустелі Атакама, Чилі. Перше світло заплановане на 2028 р.
- Гігантський магелланів телескоп — грегоріанський телескоп з апертурою 25,4 м, що складається із суцільних сегментів діаметром 8,4 м. Будується на території обсерваторії Лас Кампанас у пустелі Атакама.
- Обсерваторія імені Вери Рубін — тридзеркальний анастигмат діаметром 8,4 м. Його завданням буде регулярний огляд неба, а не спостереження конкретних об'єктів. Будується на горі Сьєрро-Пачон у пустелі Атакама.
Виробники аматорських телескопів
Список найвідоміших виробників телескопів
У культурі
Астрономія загалом широко представлена в культурі різних народів. Зокрема телескопи, як найбільш поширений астрономічний прилад, трапляються в кінематографі, літературі, музиці, іграх і архітектурі. Втім, в переважній більшості випадків (за окремими рідкісними виключеннями) телескоп не є головним об'єктом творів мистецтва. Основними об'єктами телескопи є в документальних фільмах, таких як:
- [en] (2010), про однойменний телескоп.
- [en] (2023), про телескоп «Джеймс Вебб».
- [en] (2009), про історію та розвиток телескопа.
- (2019), про використання великих телескопів для астрономічних досліджень.
- (2016), про історію телескопа та «Джеймс Вебб».
Іноді телескопи використовуються декоративними елементами, наприклад, група Muse використовувала декоративні телескопи як під час виступів. Також використання телескопів є елементами в деяких комп'ютерних іграх, наприклад в Kerbal Space Program можна конструювати та запускати космічні телескопи.
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Телескоп |
Окремий факт зв'язку телескопів з місцевою культурою пов'язаний з будівництвом одного з найбільших телескопів у світі. Починаючи з 2014 року, релігійні переконання місцевих мешканців Гаваїв спричинили конфлікт інтересів з астрономами та інженерами, які почали будівництво Тридцятиметрового телескопа на горі Мауна-Кеа.
Примітки
- до 1/8 довжини світлової хвилі (0,07 мікрона для візуальних променів)
- Як декоративні елементи іноді використовуються не звичайні телескопи, а декоративні.
- Що таке ТЕЛЕСКОП - УСЕ (Універсальний словник-енциклопедія) - Словники - Словопедія. slovopedia.org.ua. Процитовано 7 січня 2024.
- The Gallileo Project. The Telescope. (англ.)
- . web.archive.org. 30 січня 2016. Архів оригіналу за 30 січня 2016. Процитовано 27 квітня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - . web.archive.org. 13 червня 2019. Архів оригіналу за 13 червня 2019. Процитовано 5 травня 2024.
- Neutrino Telescopes - an overview | ScienceDirect Topics. www.sciencedirect.com. Процитовано 5 травня 2024.
- Greybook. greybook.cern.ch. Процитовано 5 травня 2024.
- ooba. KAGRA Gravitational-wave Telescope Starts Observation – KAGRA project (яп.). Процитовано 5 травня 2024.
- . web.archive.org. 11 травня 2012. Архів оригіналу за 11 травня 2012. Процитовано 5 травня 2024.
- New telescope is world’s largest ... for now. NBC News (англ.). 24 липня 2009. Процитовано 27 квітня 2024.
- Barnard, E. E. (1917-12). Focal length of the 40-inch telescope of the Yerkes Observatory. The Astronomical Journal. Т. 31. с. 24. doi:10.1086/104239. Процитовано 27 квітня 2024.
- The Purpose of a Telescope. Cosmic Pursuits (амер.). 2 квітня 2020. Процитовано 27 квітня 2024.
- What Is a Telescope Used For? (Answered). Little Astronomy (амер.). 21 лютого 2022. Процитовано 27 квітня 2024.
- І. Mokhun; Yu. Viktorovska; Yu. Galushko (2022). OPTICAL APPROACHES IN INFORMATION TECHNOLOGY (PDF). Chernivtsi National University.
- Jack, Albert (2015). They laughed at Galileo: how the great inventors proved their critics wrong. New York, NY: Skyhorse Publishing. ISBN .
- Taylor, F. Sherwood (1949-07). The Naming of the Telescope. Nature (англ.). Т. 164, № 4158. с. 46—46. doi:10.1038/164046a0. ISSN 1476-4687. Процитовано 7 січня 2024.
- Телескоп // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 470. — .
- Далекогляд // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Богуш Оксана Михайлівна. Українська астрономічна термінологія кінця ХІХ — першої третини ХХ століття: ґенеза, структура, системна організація (PDF) (Дисертація на здобуття наукового ступеня кандидата філологічних наук. Науковий керівник Процик Ірина Романівна, кандидат філологічних наук, доцент).
- An account of the Royal Society's Newton Telescope, A. Rupert Hall and A.D.C. Simpson Notes Rec. R. Soc. Lond. 1996 50 1–11
- The history of the telescope Henry C. King, Harold Spencer Jones Publisher Courier Dover Publications ,
- The Project Gutenberg eBook of The Telescope, by Louis Bell, Ph.D. www.gutenberg.org. Процитовано 4 травня 2024.
- Lovell, D. J.; 'Optical anecdotes', pp.40-41
- Wilson, Ray N.; 'Reflecting Telescope Optics: Basic design theory and its historical development', p.14.
- John Hadley - Inventor of Mirrors for Reflecting Telescopes. www.historyoftelescope.com. Процитовано 4 травня 2024.
- A Cosmic Journey: A History of Scientific Cosmology. history.aip.org. Процитовано 7 січня 2024.
- speculum mirror. Cambridge Advanced Learner's Dictionary & Thesaurus. Cambridge University Press. Процитовано 28 квітня 2024.
- «Inventor Biographies — Jean-Bernard-Léon Foucault Biography (1819—1868)» [ 22 травня 2012 у Wayback Machine.]. madehow.com. Retrieved 2013-08-01.
- Harrington, Phil (27 липня 2021). Explore how telescope mirrors are made. Astronomy Magazine (амер.). Процитовано 7 січня 2024.
- «Bakich sample pages Chapter 2» (PDF). p. 3. Retrieved 2013-08-01. «John Donavan Strong, a young physicist at the California Institute of Technology, was one of the first to coat a mirror with aluminum. He did it by thermal vacuum evaporation. The first mirror he aluminized, in 1932, is the earliest known example of a telescope mirror coated by this technique.»
- X-Rays - NASA Science. science.nasa.gov (амер.). Процитовано 27 квітня 2024.
- Beeson, Steven; Mayer, James W. (2008). Patterns of light: chasing the spectrum from Aristotle to LEDs. New York: Springer. ISBN . OCLC 181090648.
- Rowan-Robinson, Michael (2013). Night vision: exploring the infrared universe. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN .
- Ф.Ю. Зігель (1985). Астрономи спостерігають. Наука.
- А.А. Токовинина (1986). Орбітальні і оптичні телескопи. Журнал «Космонавтика й астрономія».
- В.Л. Гінзбург (1970). Сучасна астрофізика. «Наука».
- Jansky, K.G. (1933-10). Electrical Disturbances Apparently of Extraterrestrial Origin. Proceedings of the IRE. Т. 21, № 10. с. 1387—1398. doi:10.1109/JRPROC.1933.227458. ISSN 0096-8390. Процитовано 7 січня 2024.
- Karl Jansky Summary (англ.).
- . web.archive.org. 23 січня 2022. Архів оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 7 січня 2024.
- . web.archive.org. Архів оригіналу за 10 серпня 2018. Процитовано 7 січня 2024.
- . web.archive.org. 15 травня 2019. Архів оригіналу за 15 травня 2019. Процитовано 7 січня 2024.
- . web.archive.org. 4 лютого 2012. Архів оригіналу за 4 лютого 2012. Процитовано 7 січня 2024.
- . web.archive.org. 2 жовтня 2016. Архів оригіналу за 2 жовтня 2016. Процитовано 7 січня 2024.
- Головко, Крячко, 2018, с. 67.
- 2.9: Microscopes and Telescopes. Physics LibreTexts (англ.). 2 листопада 2016. Процитовано 4 травня 2024.
- Головко, Крячко, 2018, с. 69.
- Hurley, Steve (13 березня 2018). Galileo and the telescope. Explaining Science (англ.). Процитовано 5 травня 2024.
- Telescope/Eyepiece Magnification Chart. Little Astronomy (амер.). 6 січня 2021. Процитовано 5 травня 2024.
- EarthSky | How many stars can you see on a moonless night?. earthsky.org (амер.). 13 вересня 2023. Процитовано 5 травня 2024.
- Can we see stars outside our Milky Way? | Tonight | EarthSky. earthsky.org (амер.). 28 листопада 2016. Процитовано 5 травня 2024.
- Marcus (22 березня 2022). Stars: What Magnitude can I see with my Telescope?. Telescope Nights (en-us) . Процитовано 5 травня 2024.
- How Many Stars You Can Observe. www.stargazing.net. Процитовано 5 травня 2024.
- The Messier Marathon. www.messier.seds.org. Процитовано 5 травня 2024.
- English, Neil (2018). Chronicling the golden age of astronomy: a history of visual observing from Harriot to Moore. Historical & cultural astronomy. Cham: Springer international publishing. ISBN .
- Ford, Dominic. The New General Catalogue (NGC). In-The-Sky.org (англ.). Процитовано 5 травня 2024.
- Batalha, Natalie M.; Borucki, William J.; Koch, David G.; Bryson, Stephen T.; Haas, Michael.R.; Brown, Timothy M.; Caldwell, Douglas A.; Hall, Jennifer R.; Gilliland, Ronald L. (20 квітня 2010). SELECTION, PRIORITIZATION, AND CHARACTERISTICS OF KEPLER TARGET STARS. The Astrophysical Journal. Т. 713, № 2. с. L109—L114. doi:10.1088/2041-8205/713/2/L109. ISSN 2041-8205. Процитовано 5 травня 2024.
- Kepler / K2 - NASA Science. science.nasa.gov (амер.). Процитовано 5 травня 2024.
- Ricker, George R.; Winn, Joshua N.; Vanderspek, Roland; Latham, David W.; Bakos, Gáspár Á.; Bean, Jacob L.; Berta-Thompson, Zachory K.; Brown, Timothy M.; Buchhave, Lars (24 жовтня 2014). Transiting Exoplanet Survey Satellite. Journal of Astronomical Telescopes, Instruments, and Systems (англ.). Т. 1, № 1. с. 014003. doi:10.1117/1.JATIS.1.1.014003. ISSN 2329-4124. Процитовано 5 травня 2024.
- Stassun, Keivan G.; Oelkers, Ryan J.; Pepper, Joshua; Paegert, Martin; Lee, Nathan De; Torres, Guillermo; Latham, David W.; Charpinet, Stéphane; Dressing, Courtney D. (1 вересня 2018). The TESS Input Catalog and Candidate Target List. The Astronomical Journal. Т. 156, № 3. с. 102. doi:10.3847/1538-3881/aad050. ISSN 0004-6256. Процитовано 5 травня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Lei, Lei; Zhu, Qing-Feng; Kong, Xu; Wang, Ting-Gui; Zheng, Xian-Zhong; Shi, Dong-Dong; Fan, Lu-Lu; Liu, Wei (1 березня 2023). Limiting Magnitudes of the Wide Field Survey Telescope (WFST). Research in Astronomy and Astrophysics. Т. 23, № 3. с. 035013. doi:10.1088/1674-4527/acb877. ISSN 1674-4527. Процитовано 5 травня 2024.
- Yu, Jiming; Liu, Zhengyan; Yang, Xiaohu; Wang, Yu; Zhang, Pengjie; Zhang, Xin; Zhao, Wen (1 лютого 2024). Measuring the Hubble Constant of Binary Neutron Star and Neutron Star–Black Hole Coalescences: Bright Sirens and Dark Sirens. The Astrophysical Journal Supplement Series. Т. 270, № 2. с. 24. doi:10.3847/1538-4365/ad0ece. ISSN 0067-0049. Процитовано 5 травня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Ned Wright's Javascript Cosmology Calculator. www.astro.ucla.edu. Процитовано 5 травня 2024.
- Chanchaiworawit, K.; Guzmán, R.; Rodríguez Espinosa, J. M.; Castro-Rodríguez, N.; Salvador-Solé, E.; Calvi, R.; Gallego, J.; Herrero, A.; Manrique, A. (11 серпня 2017). Gran Telescopio Canarias observations of an overdense region of Lyman α emitters at z = 6.5. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society (англ.). Т. 469, № 3. с. 2646—2661. doi:10.1093/mnras/stx782. ISSN 0035-8711. Процитовано 5 травня 2024.
- TMT International Observatory. TIO. Процитовано 5 травня 2024.
- Illingworth, G. D.; Magee, D.; Oesch, P. A.; Bouwens, R. J.; Labbé, I.; Stiavelli, M.; van Dokkum, P. G.; Franx, M.; Trenti, M. (21 жовтня 2013). THE HST EXTREME DEEP FIELD (XDF): COMBINING ALL ACS AND WFC3/IR DATA ON THE HUDF REGION INTO THE DEEPEST FIELD EVER. The Astrophysical Journal Supplement Series. Т. 209, № 1. с. 6. doi:10.1088/0067-0049/209/1/6. ISSN 0067-0049. Процитовано 5 травня 2024.
- Beckwith, Steven V. W.; Stiavelli, Massimo; Koekemoer, Anton M.; Caldwell, John A. R.; Ferguson, Henry C.; Hook, Richard; Lucas, Ray A.; Bergeron, Louis E.; Corbin, Michael (2006-11). The Hubble Ultra Deep Field. The Astronomical Journal (англ.). Т. 132, № 5. с. 1729—1755. doi:10.1086/507302. ISSN 0004-6256. Процитовано 5 травня 2024.
- Bradley, Larry D.; Adamo, Angela; Vanzella, Eros; Sharon, Keren; Brammer, Gabriel; Coe, Dan; Diego, Jose M.; Kokorev, Vasily; Mahler, Guillaume (2024). Unveiling the Cosmic Gems Arc at $z\sim10.2$ with JWST. doi:10.48550/ARXIV.2404.10770. Процитовано 5 травня 2024.
- Heather, Cameron; Chantavat, Teeraparb; Chongchitnan, Siri; Silk, Joseph (2024). Extreme-value modelling of the brightest galaxies at $z\gtrsim9$. doi:10.48550/ARXIV.2404.11567. Процитовано 5 травня 2024.
- Telescope Aperture Explained (With Illustrations). Little Astronomy (амер.). 27 листопада 2021. Процитовано 8 травня 2024.
- Abbe, E. (1873-12). Beiträge zur Theorie des Mikroskops und der mikroskopischen Wahrnehmung. Archiv für Mikroskopische Anatomie (нім.). Т. 9, № 1. с. 413—468. doi:10.1007/BF02956173. ISSN 0176-7364. Процитовано 5 травня 2024.
- Wang, Changtao; Tang, Dongliang; Wang, Yanqin; Zhao, Zeyu; Wang, Jiong; Pu, Mingbo; Zhang, Yudong; Yan, Wei; Gao, Ping (18 грудня 2015). Super-resolution optical telescopes with local light diffraction shrinkage. Scientific Reports (англ.). Т. 5, № 1. с. 18485. doi:10.1038/srep18485. ISSN 2045-2322. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Greivenkamp, John E. (2004). Field guide to geometrical optics. SPIE field guides. Bellingham, Wash: SPIE Press. ISBN .
- Sze, S. M.; Ng, Kwok Kwok (2007). Physics of semiconductor devices (вид. 3rd ed). Hoboken, N.J: Wiley-Interscience. ISBN .
- . web.archive.org. 5 червня 2002. Архів оригіналу за 5 червня 2002. Процитовано 5 травня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - Astronomical Image Retouching. www.eso.org. Процитовано 5 травня 2024.
- Basic CCD image processing. www.eso.org. Процитовано 5 травня 2024.
- . web.archive.org. 3 лютого 2016. Архів оригіналу за 3 лютого 2016. Процитовано 5 травня 2024.
- Limiting Magnitude. Astronomics.com (англ.). 10 травня 2018. Процитовано 5 травня 2024.
This is the formula that we use with all of the telescopes we carry, so that our published specs will be consistent from aperture to aperture, from manufacturer to manufacturer
- Г. З. Бутенко (2005). Оптичні телескопи ХХІ століття. Астрономічний календар. с. 204—208. Процитовано 12 серпня 2023.
- Рефрактор // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 402. — .
- Рефлектор // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 402. — .
- Geometric Optics. A Modern Course in University Physics—Optics, thermal & modern physics. 2023.
- Refraction and Dispersion of Light.
- Telescope - Reflecting, Astronomy, Optics. Britannica (англ.). Процитовано 22 жовтня 2023.
- Spherical Mirrors. farside.ph.utexas.edu. Процитовано 22 жовтня 2023.
- Reflecting Telescopes. lco.global (англ.). Процитовано 8 травня 2024.
- Paul-Baker and other three-mirror anastigmatic aplanats. www.telescope-optics.net. Процитовано 8 травня 2024.
- Corsetti, James A. та інші (2019). Optical design of the Origins space telescope (PDF) (англійською) . NASA. с. 9.
- Contreras, James W.; Lightsey, Paul A. (22 жовтня 2004). Sasian, Jose M. (ред.). Optical design and analysis of the James Webb Space Telescope: optical telescope element. с. 30. doi:10.1117/12.559871. Процитовано 8 травня 2024.
- information@eso.org. Adaptive Optics. www.eso.org (англ.). Процитовано 5 травня 2024.
- Babcock, H. W. (1953-10). The Possibility of Compensating Astronomical Seeing. Publications of the Astronomical Society of the Pacific (англ.). Т. 65. с. 229. doi:10.1086/126606. ISSN 0004-6280. Процитовано 5 травня 2024.
- 'Adaptive optics' come into focus. BBC News (брит.). 18 лютого 2011. Процитовано 5 травня 2024.
- Waldner, Jean-Baptiste; Waldner, Jean-Baptiste; Waldner, Jean-Baptiste (2008). Nanocomputers and swarm intelligence. London: ISTE [u.a.] ISBN .
- Small Machines, Large Opportunities: A Report on the Emerging Field of Microdynamics : Report of the Workshop on Microelectromechanical Systems Research ; Sponsored by the National Science Foundation (англ.). AT & T Bell Laboratories. 1988.
- Adaptive Optics without trouble | Technical articles | Technical documents. www.okotech.com. Процитовано 5 травня 2024.
- Hardy, J. W. (06/1978). Active optics: a new technology for the control of light (англ.). Т. 66. IEEE Proceedings. с. 651—697. Bibcode:1978IEEEP..66..651H.
- Greenwood, Darryl P. (1 березня 1977). Bandwidth specification for adaptive optics systems*. Journal of the Optical Society of America (англ.). Т. 67, № 3. с. 390. doi:10.1364/JOSA.67.000390. ISSN 0030-3941. Процитовано 5 травня 2024.
- Miscellaneous Musings. www.quadibloc.com. Процитовано 5 травня 2024.
- Schmidt-Cassegrain telescope (SCT). www.telescope-optics.net. Процитовано 5 травня 2024.
- SPACE OBSERVATORY TO STUDY THE FAR, THE COLD AND THE DUSTY, NASA press kit, 2003
- Braga, João; D’Amico, Flavio; Avila, Manuel A. C.; Penacchioni, Ana V.; Sacahui, J. Rodrigo; Santiago, Valdivino A. de; Mattiello-Francisco, Fátima; Strauss, Cesar; Fialho, Márcio A. A. (1 серпня 2015). The protoMIRAX hard X-ray imaging balloon experiment. Astronomy & Astrophysics (англ.). 580: A108. arXiv:1505.06631. Bibcode:2015A&A...580A.108B. doi:10.1051/0004-6361/201526343. ISSN 0004-6361.
- Brett Tingley (13 липня 2022). Balloon-borne telescope lifts off to study black holes and neutron stars. Space.com (англ.). Процитовано 20 серпня 2022.
- Atwood, W. B.; Abdo, A. A.; Ackermann, M.; Althouse, W.; Anderson, B.; Axelsson, M.; Baldini, L.; Ballet, J.; Band, D. L. (1 червня 2009). The Large Area Telescope on Thefermi Gamma-Ray Space Telescopemission. The Astrophysical Journal. 697 (2): 1071—1102. arXiv:0902.1089. Bibcode:2009ApJ...697.1071A. doi:10.1088/0004-637X/697/2/1071. ISSN 0004-637X.
- Ackermann, M.; Ajello, M.; Baldini, L.; Ballet, J.; Barbiellini, G.; Bastieri, D.; Bellazzini, R.; Bissaldi, E.; Bloom, E. D. (13 липня 2017). Search for Extended Sources in the Galactic Plane Using Six Years ofFermi-Large Area Telescope Pass 8 Data above 10 GeV. The Astrophysical Journal (англ.). 843 (2): 139. arXiv:1702.00476. Bibcode:2017ApJ...843..139A. doi:10.3847/1538-4357/aa775a. ISSN 1538-4357.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Krennrich, F.; Bond, I. H.; Boyle, P. J.; Bradbury, S. M.; Buckley, J. H.; Carter-Lewis, D.; Celik, O.; Cui, W.; Daniel, M. (1 квітня 2004). VERITAS: the Very Energetic Radiation Imaging Telescope Array System. New Astronomy Reviews. 2nd VERITAS Symposium on the Astrophysics of Extragalactic Sources (англ.). 48 (5): 345—349. Bibcode:2004NewAR..48..345K. doi:10.1016/j.newar.2003.12.050. ISSN 1387-6473.
{{}}
:|hdl-access=
вимагає|hdl=
() - Weekes, T. C.; Cawley, M. F.; Fegan, D. J.; Gibbs, K. G.; Hillas, A. M.; Kowk, P. W.; Lamb, R. C.; Lewis, D. A.; Macomb, D. (1 липня 1989). Observation of TeV Gamma Rays from the Crab Nebula Using the Atmospheric Cerenkov Imaging Technique. The Astrophysical Journal. 342: 379. Bibcode:1989ApJ...342..379W. doi:10.1086/167599. ISSN 0004-637X.
- Wolter, H. (1952), Glancing Incidence Mirror Systems as Imaging Optics for X-rays, Annalen der Physik, 10 (1): 94—114, Bibcode:1952AnP...445...94W, doi:10.1002/andp.19524450108.
- Wolter, H. (1952), Verallgemeinerte Schwarzschildsche Spiegelsysteme streifender Reflexion als Optiken für Röntgenstrahlen, Annalen der Physik, 10 (4–5): 286—295, Bibcode:1952AnP...445..286W, doi:10.1002/andp.19524450410.
- Giacconi, R.; Branduardi, G.; Briel, U.; Epstein, A.; Fabricant, D.; Feigelson, E.; Forman, W.; Gorenstein, P.; Grindlay, J. (June 1979). The Einstein /HEAO 2/ X-ray Observatory. The Astrophysical Journal (англ.). 230: 540. Bibcode:1979ApJ...230..540G. doi:10.1086/157110. ISSN 0004-637X.
- . DLRARTICLE DLR Portal (англ.). Архів оригіналу за 16 серпня 2022. Процитовано 20 серпня 2022.
- Schwartz, Daniel A. (1 серпня 2004). The development and scientific impact of the chandra x-ray observatory. International Journal of Modern Physics D. 13 (7): 1239—1247. arXiv:astro-ph/0402275. Bibcode:2004IJMPD..13.1239S. doi:10.1142/S0218271804005377. ISSN 0218-2718.
- Madejski, Greg (2006). Recent and Future Observations in the X‐ray and Gamma‐ray Bands: Chandra, Suzaku, GLAST, and NuSTAR. AIP Conference Proceedings. 801 (1): 21—30. arXiv:astro-ph/0512012. Bibcode:2005AIPC..801...21M. doi:10.1063/1.2141828. ISSN 0094-243X.
- . Архів оригіналу за 1 November 2010.
- Hailey, Charles J.; An, HongJun; Blaedel, Kenneth L.; Brejnholt, Nicolai F.; Christensen, Finn E.; Craig, William W.; Decker, Todd A.; Doll, Melanie; Gum, Jeff (29 липня 2010). The Nuclear Spectroscopic Telescope Array (NuSTAR): optics overview and current status. Space Telescopes and Instrumentation 2010: Ultraviolet to Gamma Ray. SPIE. 7732: 197—209. Bibcode:2010SPIE.7732E..0TH. doi:10.1117/12.857654.
- Allen, C. W. (2000). Allen's astrophysical quantities (вид. 4th). New York: AIP Press. ISBN . OCLC 40473741.
- Ortiz, Roberto; Guerrero, Martín A. (28 червня 2016). Ultraviolet emission from main-sequence companions of AGB stars. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 461 (3): 3036—3046. doi:10.1093/mnras/stw1547. ISSN 0035-8711.
- Optical telescope. Academic Dictionaries and Encyclopedias (англ.). Процитовано 22 жовтня 2023.
- Read "Ground-Based Astronomy: A Ten-Year Program" at NAP.edu (англ.).
- Телескоп оптичний // Астрономічний енциклопедичний словник / за заг. ред. І. А. Климишина та А. О. Корсунь. — Львів : Голов. астроном. обсерваторія НАН України : Львів. нац. ун-т ім. Івана Франка, 2003. — С. 471. — .
- King, Henry C. (1 січня 2003). The History of the Telescope (англ.). Courier Corporation. ISBN .
- What is infrared light? – Herschel Space Observatory (брит.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- Samuel Pierpont Langley. earthobservatory.nasa.gov (англ.). 3 травня 2000. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Eclipse Vicissitudes: Thomas Edison and the Chickens. American Scientist (англ.). 6 лютого 2017. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Detectors, Infra-red, Ektron | National Air and Space Museum. airandspace.si.edu (англ.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- . www.ipac.caltech.edu (англ.). Архів оригіналу за 18 червня 2010. Процитовано 30 квітня 2023.
- . coolcosmos.ipac.caltech.edu. Архів оригіналу за 25 листопада 2003.
- Infrared telescope | Space Exploration, Light Detection & Imaging. Britannica (англ.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- Hamilton, J. (2010, July 2) NASA's flying telescope sees early success. National Public Radio. Retrieved from https://www.npr.org/2010/07/02/128015118/nasas-flying-telescope-sees-early-success
- Griggs, B. (2009, December 14) NASA launches infrared telescope to scan entire sky. Cable News Network. Retrieved from http://www.cnn.com/2009/TECH/space/12/14/wise.spacecraft.launch/index.html
- Verschuur, Gerrit (2007). The Invisible Universe: The Story of Radio Astronomy (вид. 2). Springer Science & Business Media. с. 8—10. ISBN .
- Britannica Concise Encyclopedia. Encyclopædia Britannica, Inc. 2008. с. 1583. ISBN .
- Marr, Jonathan M.; Snell, Ronald L.; Kurtz, Stanley E. (2015). Fundamentals of Radio Astronomy: Observational Methods. CRC Press. с. 21—24. ISBN .
- Observatories Across the Electromagnetic Spectrum. imagine.gsfc.nasa.gov. Процитовано 23 серпня 2023.
- published, Tanya Lewis (20 січня 2014). Neutrino Telescopes Launch New Era of Astronomy. Space.com (англ.). Процитовано 18 лютого 2024.
- Anonymous (12 березня 2020). Neutrino Detectors for National Security. Physics (англ.). Т. 13. с. 36. Процитовано 18 лютого 2024.
- Palladino, Andrea; Spurio, Maurizio; Vissani, Francesco (10 лютого 2020). Neutrino telescopes and high-energy cosmic neutrinos. Universe. Т. 6, № 2. с. 30. doi:10.3390/universe6020030. ISSN 2218-1997. Процитовано 18 лютого 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - Levine, James L. (1 квітня 2004). Early Gravity-Wave Detection Experiments, 1960-1975. Physics in Perspective (PIP). Т. 6, № 1. с. 42—75. doi:10.1007/s00016-003-0179-6. ISSN 1422-6944. Процитовано 27 квітня 2024.
- Here are some of the new ways researchers might detect gravitational waves (амер.). 15 вересня 2023. Процитовано 27 квітня 2024.
- Castelvecchi, Davide (2015-09). Hunt for gravitational waves to resume after massive upgrade. Nature (англ.). Т. 525, № 7569. с. 301—302. doi:10.1038/525301a. ISSN 0028-0836. Процитовано 27 квітня 2024.
- LIGO-P1800307-v8: GWTC-1: A Gravitational-Wave Transient Catalog of Compact Binary Mergers Observed by LIGO and Virgo during the First and Second Observing Runs. dcc.ligo.org. Процитовано 27 квітня 2024.
- GW170817 Press Release. LIGO Lab | Caltech. Процитовано 27 квітня 2024.
- Gravitational waves from a binary black hole merger observed by LIGO and Virgo. LIGO Lab | Caltech. Процитовано 27 квітня 2024.
- . web.archive.org. 24 лютого 1998. Архів оригіналу за 24 лютого 1998. Процитовано 27 квітня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - Letessier-Selvon, Antoine; Stanev, Todor (7 вересня 2011). Ultrahigh energy cosmic rays. Reviews of Modern Physics (англ.). Т. 83, № 3. с. 907—942. doi:10.1103/RevModPhys.83.907. ISSN 0034-6861. Процитовано 27 квітня 2024.
- Fleischer, Robert L.; Price, P. B.; Walker, Robert M. (1975). Nuclear tracks in solids: principles and applications. Berkeley: Univ. of California Pr. ISBN .
- . web.archive.org. 5 березня 2013. Архів оригіналу за 5 березня 2013. Процитовано 27 квітня 2024.
{{}}
: Обслуговування CS1: bot: Сторінки з посиланнями на джерела, де статус оригінального URL невідомий () - . web.archive.org. 26 січня 2021. Архів оригіналу за 26 січня 2021. Процитовано 13 серпня 2023.
- Inozemtseva, O. I.; Kapitonov, Yu A. (1 липня 1964). Azimuthal telescope for the investigation of variations of cosmic rays in dependence on the incident direction of the primary radiation (англ.). Процитовано 13 серпня 2023.
- Alt-Azimuth Mounts - an overview | ScienceDirect Topics. www.sciencedirect.com. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Л.И.Снежко. Проект БТА: исследование, состояние и перспективы. на сайте Службы эксплуатации комплекса БТА. Архів оригіналу за 30 червня 2013. Процитовано 31 серпня 2010.(рос.)
- Altazimuth Mount. Academic Accelerator.
- Mounting your telescope – British Astronomical Association (брит.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- ESO - The VLT Adapter-Rotators. www.eso.org. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Использование экваториальной монтировки
- A Guide to Choosing an Equatorial Telescope Mount. Nature TTL.
- Lee (20 листопада 2020). Can You Carry a Telescope on a Plane?. Backyard Stargazers (амер.). Процитовано 13 серпня 2023.
- Welcome to SuperBIT — SuperBIT - Balloon-borne Imaging Telescope. sites.physics.utoronto.ca. Процитовано 15 жовтня 2023.
- published, Stefanie Waldek (11 липня 2022). A NASA telescope aboard a high-altitude balloon will float over the South Pole to study a 'star-killer'. Space.com (англ.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- Hill, Samantha (2 травня 2023). First image from new balloon-based telescope revealed | Astronomy.com. Astronomy Magazine (амер.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- SuperBIT – Super Pressure Balloon. blogs.nasa.gov (амер.). 25 травня 2023. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Унікальний телескоп SuperBIT зробив приголомшливі фото туманності Тарантула і зіткнення галактик. // Автор: Михайло Года. 25.04.2023, 20:19
- First space images captured by balloon-borne telescope. April 21, 2023
- Науковий аеростат NASA впав у Тихий океан внаслідок аномалії. // Svitlana Anisimova. 16.05.2023
- Rapti, A. S. (1 січня 2000). Atmospheric transparency, atmospheric turbidity and climatic parameters. Solar Energy. Т. 69, № 2. с. 99—111. doi:10.1016/S0038-092X(00)00053-0. ISSN 0038-092X. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Mirzoyan, Razmik (2022-04). Technological Novelties of Ground-Based Very High Energy Gamma-Ray Astrophysics with the Imaging Atmospheric Cherenkov Telescopes. Universe (англ.). Т. 8, № 4. с. 219. doi:10.3390/universe8040219. ISSN 2218-1997. Процитовано 15 жовтня 2023.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки із непозначеним DOI з безкоштовним доступом () - The South Pole Is a Great Place to View Space. Science (англ.). 20 березня 2014. Процитовано 15 жовтня 2023.
- Why a Telescope in Space? - NASA Science. science.nasa.gov (англ.). Процитовано 15 жовтня 2023.
- Jennison, R. C. (1 червня 1958). A Phase Sensitive Interferometer Technique for the Measurement of the Fourier Transforms of Spatial Brightness Distributions of Small Angular Extent. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society (англ.). Т. 118, № 3. с. 276—284. doi:10.1093/mnras/118.3.276. ISSN 0035-8711. Процитовано 5 травня 2024.
- Barnard, E. E. (1917). Focal length of the 40-inch telescope of the Yerkes Observatory. The Astronomical Journal. 31: 24. Bibcode:1917AJ.....31...24B. doi:10.1086/104239.
- Scharmer, Goran B.; Bjelksjo, Klas; Korhonen, Tapio K.; Lindberg, Bo; Petterson, Bertil (1 лютого 2003). Keil, Stephen L. (ред.). The 1-meter Swedish solar telescope. с. 341. doi:10.1117/12.460377. Процитовано 27 квітня 2024.
- . web.archive.org. 6 травня 2021. Архів оригіналу за 6 травня 2021. Процитовано 13 серпня 2023.
- The Lick Observatory Collections Project: Building the Observatory. collections.ucolick.org. Процитовано 27 квітня 2024.
- Veron, Philippe (2003). L'équatorial de la tour de l'est de l'observatoire de Paris / The Paris Observatory's eastern tower's equatorial refracting telescope. Revue d'histoire des sciences. Т. 56, № 1. с. 191—220. doi:10.3406/rhs.2003.2179. Процитовано 13 серпня 2023.
- Caplan, James; Tully, Françoise Le Guet (2008-02). Book Review: The Meudon Refractor; La Grande Lunette de Meudon: Les Yeux de la Découverte. Journal for the History of Astronomy (англ.). Т. 39, № 1. с. 131—133. doi:10.1177/002182860803900114. ISSN 0021-8286. Процитовано 27 квітня 2024.
- . web.archive.org. 3 грудня 2007. Архів оригіналу за 3 грудня 2007. Процитовано 13 серпня 2023.
- Förderverein AStW und ZGP Berlin e. V. www.astw.de. Процитовано 13 серпня 2023.
- . web.archive.org. 14 лютого 2007. Архів оригіналу за 14 лютого 2007. Процитовано 13 серпня 2023.
- StarrySkiesShop. StarrySkiesShop (англ.). Процитовано 13 серпня 2023.
- Griffith Observatory - Southern California’s gateway to the cosmos!. Griffith Observatory. Процитовано 13 серпня 2023.
- W. M. Keck Observatory – The Keck Observatory telescopes on Maunakea in Hawaii, are the world’s largest optical and infrared telescopes. Keck Observatory's vision is to advance the frontiers of astronomy and share our discoveries with the world. Процитовано 13 серпня 2023.
- Giant telescope opens both eyes (брит.). 6 березня 2008. Процитовано 27 квітня 2024.
- information@eso.org. Very Large Telescope. www.eso.org (англ.). Процитовано 13 серпня 2023.
- The Subaru Telescope. web-japan.org (англійською) . Процитовано 27 квітня 2024.
- Agency, Canadian Space (18 лютого 2011). James Webb Space Telescope: What’s New?. Canadian Space Agency. Процитовано 13 серпня 2023.
- . web.archive.org. 22 червня 2009. Архів оригіналу за 22 червня 2009. Процитовано 13 серпня 2023.
- Belleville, Michelle (24 вересня 2019). Hubble Space Telescope. NASA. Процитовано 13 серпня 2023.
- Johnson, Michele (31 березня 2015). Kepler and K2 Missions. NASA. Процитовано 13 серпня 2023.
- Cosmos Home - Cosmos. www.cosmos.esa.int. Процитовано 13 серпня 2023.
- TMT International Observatory. TIO. Процитовано 13 серпня 2023.
- information@eso.org. ELT. ESO (англ.). Процитовано 13 серпня 2023.
- Giant Magellan Telescope. Giant Magellan Telescope (амер.). Процитовано 13 серпня 2023.
- See the Universe in action. rubinobservatory.org (амер.). Процитовано 13 серпня 2023.
- Astronomy, Go. All Telescope Brands | 2023 List | GO ASTRONOMY. Go-Astronomy.com (амер.). Процитовано 23 жовтня 2023.
- Telescopes In Popular Culture - Telescopemaster (nl-NL) . 21 серпня 2023. Процитовано 9 січня 2024.
- Myers, Toni; Altman, Scott D.; McArthur, Megan (19 березня 2010), Hubble 3D, IMAX Space Ltd., Warner Bros., процитовано 7 травня 2024
- Gal, Shai; Straughn, Amber; Zurbuchen, Thomas (24 липня 2023), Unknown: Cosmic Time Machine, Story Syndicate, Netflix, процитовано 7 травня 2024
- Koenig, Kris (1 липня 2009), 400 Years of the Telescope, Interstellar Media Productions, процитовано 7 травня 2024
- Cosmis Flows: The Cartographers of the Universe. TMBD (англійською) . 04 квітня 2019. Процитовано 7 травня 2024.
- Kahn, Nathaniel; Bullock, Blake; Dalcanton, Julianne (2 лютого 2016), Telescope, RadicalMedia, процитовано 7 травня 2024
- Murray, Meghan Miner (22 липня 2019). Why Are Native Hawaiians Protesting Against a Telescope?. The New York Times (амер.). ISSN 0362-4331. Процитовано 9 січня 2024.
- Magazine, Smithsonian; Herman, Doug. The Heart of the Hawaiian Peoples' Arguments Against the Telescope on Mauna Kea. Smithsonian Magazine (англ.). Процитовано 9 січня 2024.
<ref>
з назвою ":1", визначений у <references>
, не використовується в попередньому тексті.Література
- King, Henry C. (1979). The history of the telescope. H. Spencer Jones. New York: Dover Publications. ISBN . OCLC 6025190.
- Watson, Fred (2007). Stargazer : the life and times of the telescope. Crows Nest, NSW: Allen & Unwin. ISBN . OCLC 173996168.
- Головко, М. В.; Крячко, І. П. (2018). Астрономія. Навчальний посібник для профільної школи (PDF). Київ: Конві Прінт. ISBN .
- Панько, О. О. (2020). Загальна астрономія. Навчальний посібник (PDF). Одеса: ОНУ ім. І. Мечнікова. ISBN .
- А. П. Відьмаченко, О. С. Дєлєц, Ж. М. Длугач, О. В. Захожай, Н. М. Костогриз, В. М. Крушевська, Ю. Г. Кузнєцова, О. В. Мороженко, П. В. Неводовський, О. С. Овсак, О. Е. Розенбуш, Я. О. Романюк, В. І. Шавловський, Е. Г. Яновицький. Дослідження з фізики планетних атмосфер та малих тіл Сонячної системи, екзопланет та дискових структур навколо зір, Київ, ГАО НАНУ, 2015, .
Ця стаття належить до Української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Teleskop znachennya Telesko p vid grec tῆle daleko skopeῖn bachiti divitisya prilad dlya sposterezhennya viddalenih ob yektiv najchastishe astronomichnih Pershi teleskopi mali zbilshennya vsogo v 30 raziv suchasni lyubitelski teleskopi mayut zbilshennya v 170 760 raziv Neozbroyenim okom lyudina mozhe bachiti blizko 9000 zir najprostishimi teleskopami vid 500 tisyach do 100 miljoniv zir teleskopami v observatoriyah poryadku milyarda 50 santimetrovij teleskop v observatoriyi Nicci Pershi prototipi teleskopa stvorili nezalezhno odin vid odnogo u 1608 roci tri vinahidniki Gans Lippersgej Zaharij Yansen ta en 1609 roku konstrukciyu vdoskonaliv Galileo Galilej Ci teleskopi buli optichnimi i za nastupni ponad 400 rokiv stvoreno bagato optichnih shem ta yih modifikacij Deyaki z nih vikoristovuyut sistemu linz refraktori inshi sistemu dzerkal reflektori a chastina ye kombinovanimi Sposterezhennya za dopomogoyu teleskopiv u XVI XVIII stolittyah buli viklyuchno vizualnimi oskilki inshi metodi reyestraciyi zibranogo teleskopom svitla na toj moment she ne buli vinajdeni Naprikinci XIX stolittya z rozpovsyudzhennyam fotografiyi pochali vikoristovuvatisya fotoplastinki yaki buli rozpovsyudzhenim instrumentom do 1990 h rokiv Potuzhnij poshtovh do rozvitku novih tipiv teleskopiv vidbuvsya z seredini XX stolittya z vinajdennyam napivprovidnikovih materialiv yaki prizveli do stvorennya PZZ kamer Takozh pochinayuchi z 1960 h rokiv pochalisya zapuski teleskopiv na navkolozemnu orbitu zavdyaki chomu vinik okremij klas kosmichnih teleskopiv Nini termin teleskop vzhivayetsya ne tilki dlya poznachennya optichnih teleskopiv Radioteleskopi ye antenami i priznacheni dlya sposterezhen u diapazonah elektromagnitnih hvil nevidimih dlya lyudskogo oka gamma rentgenivskomu ultrafioletovomu infrachervonomu ta radiodiapazoni Podekudi termin teleskop zastosovuyut i dlya detektoriv inshih tipiv takih yak nejtrinnij teleskop gravitacijno hvilovij teleskop cherenkovskij teleskop dlya reyestraciyi kosmichnih promeniv Stanom na 2024 rik najbilshim dzerkalnim teleskopom buv 10 4 metrovij Velikij teleskop Kanarskih ostroviv a najbilshim linzovim 102 santimetrovij refraktor v Yerkskij observatoriyi PriznachennyaOsnovne priznachennya bud yakogo optichnogo teleskopa nezalezhno vid konstrukciyi zbirati svitlo vid viddalenih ob yektiv Svitlo fokusuyetsya za dopomogoyu sistemi dzerkal abo linz ta potraplyaye do detektora lyudskogo oka fotoplastinki PZZ kameri spektrografa tosho Osnovnoyu optichnoyu skladovoyu teleskopa ye ob yektiv yakij zbiraye svitlo j buduye zobrazhennya ob yekta abo dilyanki neba Ob yektiv z yednuyetsya z inshimi chastinami teleskopa za dopomogoyu korpusu Mehanichna konstrukciya yaka pidtrimuye korpus j zabezpechuye jogo povorot u dvoh ploshinah dlya navedennya na pevnu dilyanku neba nazivayetsya montuvannyam Yaksho prijmachem svitla ye oko pid chas vizualnih sposterezhen to obov yazkovo potriben okulyar cherez yakij rozglyadayetsya zobrazhennya pobudovane ob yektivom Dlya fotografichnih fotoelektrichnih spektralnih sposterezhen okulyar ne potriben Fotografichnu plastinku vhidnu diafragmu elektrofotometra shilinu spektrografa tosho vstanovlyuyut bezposeredno u fokalnij ploshini teleskopa NazvaGalileo Galilej odin z vinahidnikiv teleskopa vikoristovuvav latinskij termin perspicillum Termin teleskop pridumav greckij poet bogoslov Dzhovanni Demisiani na benketi sho vidbuvsya 14 kvitnya 1611 roku Slovo utvoreno shlyahom ob yednannya grec thle daleko i skopew sposterigati rozglyadati tobto teleskop doslivno oznachaye dalekoglyadnij Sered arhayizmiv ukrayinskoyi movi ye dalekoglya d dalekovid IstoriyaDokladnishe Istoriya teleskopaKopiya teleskopa Nyutona Vikinsa tretogo teleskopa reflektora stvorenogo Nyutonom yakij buv predstavlenij v 1766 roci pislya restavraciyi Tomasom Hitom Najpershi vidomi robochi teleskopi z yavilisya 1608 roku yih stvorennya pripisuyut Gansu Lippersgeyu vin zhe pershim podav zayavku na patent vinahodu teleskopa Sered bagatoh inshih yaki stverdzhuvali sho vinajshli teleskop buli Zaharij Yansen gollandskij okulyarnij majster iz Middelburga i en z Alkmara Konstrukciya cih rannih refraktoriv skladalasya z opukloyi linzi ob yektiva j uvignutogo okulyara Galileo Galilej zastosuvav taku konstrukciyu nastupnogo roku U 1611 roci Jogann Kepler opisav yak mozhna zrobiti teleskop z opukloyu linzoyu ob yektiva j opukloyu linzoyu okulyara a v 1655 roci astronomi vklyuchno z Hristiyanom Gyujgensom pochali buduvati bezkorpusni teleskopi z ciyeyu optichnoyu shemoyu Najsuttyevishim nedolikom rannih reflektoriv bula hromatichna aberaciya vnaslidok yakoyi zobrazhennya svitil mali veselkovu oblyamivku sho obmezhuvalo rozdilnu zdatnist priladu Isaak Nyuton pobuduvav odin z pershih reflektoriv v 1668 roci Vin skladavsya z uvignutogo sferichnogo dzerkala ta nevelikogo ploskogo diagonalnogo dzerkala dlya vidbittya svitla v okulyar vstanovlenij zboku teleskopa Reflektor Nyutona buv pozbavlenij hromatichnoyi aberaciyi ale natomist strazhdav vid sferichnoyi aberaciyi vnaslidok yakoyi zobrazhennya vse zh buli rozmitimi Optichni shemi reflektoriv pozbavleni sferichnoyi aberaciyi zaproponuvali Dzhejms Gregori 1663 i Loran Kassegren 1672 V yih konstrukciyah pervinne dzerkalo bulo uvignutim parabolichnim a vtorinne dzerkalo vidbivalo svitlo v otvir u centri golovnogo dzerkala U shemi Kassegrena vtorinne dzerkalo bulo opuklim giperboloyidom i formuvalosya perevernute zobrazhennya U shemi Gregori vtorinne dzerkalo bulo uvignutim elipsoyidom i zobrazhennya bulo pryamim neperevernutim Ahromatichni ob yektivi z dvoh linz iz riznimi pokaznikami zalomlennya yaki znachno znizhuvali hromatichnu aberaciyu dozvolili zrobiti refraktori menshimi Pershij takij ob yektiv sproyektuvav i zamoviv vigotovlennya Chester Mur Goll 1733 roku ale vin ne publikuvav svoyih rezultativ Dzhon Dollond vidtvoriv vinahid Golla 1754 roku j zapatentuvav jogo 1758 roku Jogo simejne pidpriyemstvo pochalo vigotovlyati j prodavati ahromatichni dubleti Vazhlivimi podiyami v istoriyi reflektornih teleskopiv bulo stvorennya en parabolichnogo dzerkala diametrom 15 sm u 1721 roci U XVIII XIX stolittyah dzerkala reflektoriv vigotovlyali zi spekulumu olov yanoyi bronzi 1857 roku Leon Fuko vinajshov proces sriblennya dzerkal j optiki pochali perehoditi na sklyani dzerkala yaki pislya mehanichnoyi obrobki vkrivali tonkoyu plivkoyu sribla sho maye krashij koeficiyent vidbittya Iz 1930 h rokiv zamist sribla pochali vikoristovuvati pokrittya z deshevshogo j dovgovichnishogo alyuminiyu Do kincya XIX stolittya osnovnoyu metoyu teleskopichnih sposterezhen bulo vivchennya vidimih polozhen nebesnih svitil Vazhlivu rol vidigravali sposterezhennya komet i detalej na planetnih diskah Usi ci sposterezhennya zdijsnyuvalisya vizualno i refraktor iz dvolinzovim ob yektivom zadovolnyav potrebi astronomiv Orbitalnij teleskop Gabbl pislya servisnogo obslugovuvannya 1997 roku pid chas vidokremlennya vid shatlu Diskaveri Pochinayuchi z kincya XIX st i osoblivo u XX st harakter astronomichnoyi nauki zaznav suttyevih zmin Bilshist doslidzhen zsunulasya v galuz astrofiziki j zoryanoyi astronomiyi Osnovnim predmetom doslidzhennya stali fizichni harakteristiki Soncya planet zir zoryanih sistem Z yavilisya novi prijmachi viprominyuvannya fotografichna plastinka i fotoelement Pochala shiroko zastosovuvatisya spektroskopiya Buli vidkriti novi diapazoni elektromagnitnogo spektra Yak naslidok z yavilisya novi tipi teleskopiv Zokrema bulo viyavleno sho okrim nayavnosti hromatichnih aberacij linzi v teleskopah refraktorah poglinayut ultrafioletove ta infrachervone viprominyuvannya Fotografichni emulsiyi ta fotoelementi chutlivi v shirshij oblasti spektra nizh oko i tomu hromatichna aberaciya pid chas roboti z cimi prijmachami poznachayetsya silnishe Yak naslidok nabuli rozpovsyudzhennya teleskopi reflektori de zamist linz vikoristovuyetsya sistema dzerkal Epoha radioteleskopiv razom z radioastronomiyeyu zarodilasya z vipadkovogo vidkrittya Karlom Yanskim kosmichnogo radioviprominyuvannya u 1931 roci U XX stolitti rozrobleno bagato vidiv teleskopiv u shirokomu diapazoni dovzhin hvil vid radio do gamma promeniv Oskilki zemna atmosfera neprozora dlya gamma rentgenivskogo ta ultrafioletovogo viprominyuvannya teleskopi sho pracyuyut u cih diapazonah ye vinyatkovo kosmichnimi a pershi z nih buli zapusheni na navkolozemnu orbitu v 1965 1970 ta 1968 rokah vidpovidno Dokladnishe Kosmichnij teleskop ta Spisok kosmichnih teleskopivOsnovni harakteristiki teleskopivOsnovni harakteristiki teleskopa apertura svitlosila zbilshennya rozdilna zdatnist i pole zoru Zbilshennya g displaystyle gamma dorivnyuye vidnoshennyu fokusnoyi vidstani ob yektiva ta okulyara rozrahovuyetsya za formuloyu g f f 0 displaystyle gamma frac f f 0 de f displaystyle f fokusna vidstan ob yektiva f 0 displaystyle f 0 fokusna vidstan okulyara Drugij teleskop Galileya mav zbilshennya vsogo v 30 raziv Suchasni navit amatorski teleskopi mayut zbilshennya v 170 760 raziv Prikladi U tablici navedeno deyaki teleskopi dlya amatorskih bez zastosuvannya PZZ kameri yihni en GZV ta tipi ob yektiv yaki v nih mozhna sposterigati Diametr teleskopu GZV Tipi ob yektiv cili sposterezhen Primitki Neozbroyene oko dlya porivnyannya 6 5 Blizko 9000 zir 4 galaktiki Velika i Mala Magellanovi hmari M31 M33 Binokl diametr linz 50 mm 10 Potencijno do 627 000 zir Lyubitelskij teleskop D 100 mm 12 Potencijno do 5 3 miljona zir usi ob yekti katalogu Messye Lyubitelskij teleskop D 280 mm 15 Potencijno do 130 miljoniv zir majzhe vsi ob yekti Novogo zagalnogo katalogu Kosmichnij teleskop Kepler 0 95 m 16 V ramkah rozshirenoyi cili misiyi buli provedeni sposterezhennya ponad 500 tisyach zir pri maksimalnij potencijnij kilkosti v 380 miljoniv z metoyu poshuku prohodzhennya ekzoplanet Transiting Exoplanet Survey Satellite TESS 10 sm 16 17 200 400 tisyach zir z metoyu sposterezhennya tranzitiv ekzoplanet Deyaki z asteroyidiv komet vidnosno yaskravih galaktik tumannostej ta inshih ob yektiv yaki potraplyayut v kadr Velikij refraktor Yerkskoyi observatoriyi 102 sm 17 Potencijno do 1 milyarda zir en D 2 5 m 21 5 23 6 Nadnovi v galaktikah z chervonim zsuvom do z 0 1 1 3 milyarda svitlovih rokiv Velikij teleskop Kanarskih ostroviv 10 4 m 25 8 26 5 Galaktiki z chervonim zsuvom do z 6 5 Trivalist ekspoziciyi stanovit blizko 40 000 sekund ponad 11 godin Tridcyatimetrovij teleskop 30 m 27 5 Galaktiki z chervonim zsuvom shonajmenshe z 2 5 Gabbl 31 5 Galaktiki z chervonim zsuvom do z 5 8 6 0 Hubble Ultra Deep Field Dzhejms Vebb gt 30 Galaktiki z chervonim zsuvom do ponad z 10 Cherez velikij chervonij zsuv ci galaktiki nevidimi v optichnomu diapazoni tomu cej teleskop odrazu proyektuvali takim chinom shob vin mig provoditi sposterezhennya v infrachervonomu diapazoni Teoretichni vikladki Apertura ob yektiva teleskopa viznachaye potik svitla chim vona bilsha tim pri odnakovih inshih umovah yaskravishim bude zobrazhennya Dlya astronomichnih teleskopiv zastosovuyutsya poznachennya aperturi yak chastki fokusnoyi vidstani ob yektiva napriklad f 8 0 sho oznachaye aperturu v 1 8 vid fokusnoyi vidstani ob yektiva Poza mezhami zemnoyi atmosferi vikrivlennya povnistyu vidsutnye tomu maksimalna rozdilna zdatnist teleskopa teoretichno viznachayetsya lishe difrakcijnoyu mezheyu ϕ l D displaystyle phi frac lambda D Kutova rozdilna zdatnist u radianah dorivnyuye vidnoshennyu dovzhini l displaystyle lambda hvili do linijnoyi aperturi D displaystyle D Napriklad teoretichna rozdilna zdatnist kosmichnogo teleskopa iz dzerkalom diametrom 2 4 metra yak u teleskopa Gabbl na dovzhini hvili 555 nm stanovit 0 05 kutovoyi sekundi Ci dva ponyattya potribno rozriznyati oskilki kutove zbilshennya ye harakteristikoyu bezposeredno samogo teleskopu a rozdilna zdatnist zokrema maksimalna zalezhit she j vid dovzhini hvili na yakij vedetsya sposterezhennya Svitlosila teleskopa ce spivvidnoshennya osvitlenosti zobrazhennya ob yekta do jogo pochatkovoyi osvitlenosti tobto ce svogo rodu zbilshennya ale ne vidimih kutovih rozmiriv ob yekta a jogo yaskravosti Proporcijna kvadratu diafragmovogo chisla ob yektiva Q D f 2 displaystyle Q sim left frac D f right 2 Bezposeredno svitlosilu yak okremij parametr v suchasnij astronomiyi zastosovuyut nechasto oskilki dlya znachnoyi chastini profesijnih astronomichnih sposterezhen vikoristovuyutsya PZZ matrici yaki zdatni nakopichuvati zaryad vprodovzh pevnogo chasu yakij nazivayetsya ekspoziciyeyu Nakopichenij zaryad pislya zavershennya ekspoziciyi peretvoryuyetsya v signal yakij zapisuyetsya u viglyadi zobrazhennya Chim bilsha kilkist nakopichenogo zaryadu do pevnoyi mezhi v kozhnij komirci PZZ matrici tim vishoyu bude yaskravist vidpovidnogo pikselya A kilkist zaryadu svoyeyu chergoyu zalezhit persh za vse vid togo chi padaye na cyu komirku svitlo vid yakoyis zori i yaksho tak naskilki yaskravoyu vona ye Takozh potribno vrahovuvati neminuchu nayavnist riznomanitnih shumiv ta inshih vikrivlen zobrazhennya i za mozhlivosti usuvati chastinu z nih Tomu astronomi chastishe vikoristovuyut ponyattya en angl limiting magnitude tobto velichini najtmyanishih zir yaku za idealnih umov mozhna sposterigati v cej teleskop neozbroyenim okom abo za dopomogoyu PZZ matrici z pevnoyu ekspoziciyeyu ta svitlofiltrom Dlya perenosnih amatorskih teleskopiv priblizne znachennya granichnoyi zoryanoyi velichini GZV obchislyuyetsya za formuloyu m m a x 7 5 5 log 10 A displaystyle m max simeq 7 5 5 log 10 A de A displaystyle A apertura v santimetrah Zbilshennya ekspoziciyi dozvolyaye do pevnoyi miri zbilshuvati granichnu zoryanu velichinu Teleskopi za optichnimi shemamiDokladnishe Spisok tipiv teleskopiv Optichni shemi buvayut kilkoh osnovnih tipiv linzovi refraktori dzerkalni reflektori dzerkalno linzovi katadioptrichni Linzovij teleskop refraktor Dokladnishe Refraktor Optichna shema Keplera refraktor iz shukachem Pokazano okremi linzi ta mehanizm fokusuvannya Refraktor lat refractor vid refringo zalomlyuvati ce teleskop ob yektiv yakogo skladayetsya z linzi abo sistemi linz sho zalomlyuyut svitlo Istorichno buli pershim tipom teleskopiv yakij zastosovuvavsya dlya astronomichnih sposterezhen Oskilki kut zalomlennya svitla v linzi zalezhit vid dovzhini hvili ce yavishe maye nazvu dispersiya svitla tomu nedolikom pershih refraktoriv bula znachna hromatichna aberaciya Yiyi mozhna skoriguvati za dopomogoyu sistemi dodatkovih linz takih yak ahromati chi apohromati Tipi optichni shemi teleskopiv refraktoriv inshi movi inshi movi Bezkorpusnij teleskop Ahromat Apohromat Aplanat Anastigmat Dzerkalnij teleskop reflektor Dokladnishe Reflektor teleskop Porivnyannya rozmiriv golovnih dzerkal astronomichnih teleskopiv realizovanih i zaplanovanih Ob yektiv reflektora yavlyaye soboyu sferichne parabolichne giperbolichne abo eliptichne pervinne dzerkalo poverhnya yakogo viznachaye svitlosilu teleskopa Zobrazhennya predmeta vidbivayetsya vtorinnim dzerkalom a potim sposterigayetsya cherez okulyar Osnovni perevagi reflektoriv vidsutnist hromatichnoyi aberaciyi prostishe vigotovlennya velikih dzerkal i zruchnishe roztashuvannya trubi Ce poyasnyuyetsya tim sho svitlo vidbivayetsya v nih dzerkalami tomu truba teoretichno maye lishe polovinu dovzhini a vazhke dzerkalo rozmishene z boku sposterigacha a ne na zovnishnomu kinci trubi yak linza refraktora Okrim togo velike dzerkalo reflektora vigotoviti znachno legshe nizh dvolinzovij ahromat potribno obrobiti z optichnoyu tochnistyu odnu poverhnyu dzerkala zamist chotiroh poverhon linz Takozh dzerkalo mozhna zrobiti porozhnistim sho znachno zmenshuye jogo masu i tim samim zabezpechuye mozhlivist stvorennya znachno bilshogo za rozmirom teleskopa Use ce prizvelo do togo sho reflektor stav osnovnim instrumentom astrofiziki Pervinne dzerkalo parabolichnoyi formi maye porivnyano malu ploshu ta veliku fokusnu vidstan Poverhnya sferichnoyi formi zabezpechuye dostatnye nablizhennya zobrazhennya hocha jogo yakist desho nizhcha Prote sferichne dzerkalo maye perevagu z tochki zoru bilsh prostih vimog pri jogo stvorenni a otzhe nizhchih virobnichih vitrat Prote sferichne dzerkalo ne zbiraye paralelnij puchok promeniv v odnu tochku vono daye u fokusi desho rozmite zobrazhennya Ce vikrivlennya nazivayetsya sferichnoyu aberaciyeyu Yaksho dzerkalu nadati formu paraboloyida obertannya to sferichna aberaciya znikaye Paralelnij puchok spryamovanij na takij paraboloyid uzdovzh jogo osi zbirayetsya u fokusi praktichno bez vikrivlen yaksho ne brati do uvagi neminuchogo rozmittya cherez difrakciyu Odnak parabolichni dzerkala mayut inshij nedolik komu U suchasnih reflektorah zastosovuyut dzerkala riznoyi formi napriklad v optichnih shemah Richi Kretyena j tridzerkalnogo anastigmata dzerkala mayut formu giperboloyida Taka shema zokrema zastosovuyetsya v deyakih kosmichnih teleskopah Aktivna ta adaptivna optika Dokladnishe Aktivna optika ta Adaptivna optika Adaptivna optika ce tehnologiya dlya kompensaciyi vikrivlennya hvilovogo frontu elektromagnitnogo viprominyuvannya Take vikrivlennya prizvodit do poyavi dodatkovogo spotvorennya zobrazhennya sho v svoyu chergu pogirshuye yakis ta tochnist rezultativ podalshogo analizu zobrazhennya Koncepciyu rozrobiv Gores Bebkok v 1953 roci odnak ostatochno vtilena v zhittya bula v 1990 h koli z yavilisya dostatno potuzhni komp yuteri Odnim z riznovidiv adaptivnoyi optiki ye mikroelektromehanichni sistemi angl micro electromechanical systems skorocheno MEMS yaka bazuyetsya na zmini formi dzerkala teleskopa v realnomu chasi Dlya cogo dzerkalo maye buti dovoli tonkim Alternativoyu ye vikoristannya segmentovanih dzerkal de kompensaciya vikrivlennya hvilovogo frontu vidbuvayetsya vzhe ne za rahunok deformaciyi a zavdyaki povorotu segmentiv v dvoh ploshinah Aktivna optika takozh bazuyetsya na deformaciyi dzerkala v realnomu chasi odnak na vidminu vid adaptivnoyi virishuye inshu problemu vikrivlennya dzerkala cherez zovnishni faktori viter riznicyu temperatur mehanichne navantazhennya tosho Tobto riznicya mizh aktivna optika maye znachno bilshu amplitutu i chas korekciyi Dzerkalnij teleskop Kassegrena Tipi teleskopiv reflektoriv Nyutonivskij teleskop Teleskop Kassegrena Gregorianskij teleskop Teleskop Richi Kretyena Tridzerkalnij anastigmat en Teleskop Nesmita en Lomonosova en en Ridkodzerkalnij teleskop Katadioptrichnij teleskop Dokladnishe Katadioptrichna optichna sistemaTeleskop Shmidta Kassegrena Katadioptrichna optichna sistema poyednuye v odnij optichnij sistemi efekti zalomlennya i vidbittya svitlovih promeniv yak pravilo za dopomogoyu linz en i dzerkal en Podibni sistemi poyednuyut perevagi oboh tipiv sistem koristuyuchis z kombinaciyi zalomlennya svitla i jogo vidbittya Zdebilshogo ce modifikovani reflektorni shemi Nyutona Kassegrena v yakih vstanovleno zalomlyuyuchu koriguvalnu plastinu skladnoyi formi dlya zmenshennya aberacij Zazvichaj taka plastina konstruktivno poyednana z vtorinnim dzerkalom Teleskopi z optichnoyu shemoyu Shmidta Kassegrena ye populyarnimi sered astronomiv amatoriv Teleskop Maksutova Kassegrena Tipi katadioptrichnih teleskopiv Teleskop Shmidta Kassegrena en Teleskop Maksutova Kassegrena en Teleskop Shmidta Nyutona en en en Teleskopi za diapazonom dovzhin hvilUsi nebesni ob yekti z temperaturoyu vishe absolyutnogo nulya viprominyuyut pevnij spektr elektromagnitnogo viprominyuvannya Dlya vivchennya Vsesvitu vcheni vikoristovuyut kilka riznih tipiv teleskopiv dlya viyavlennya cih riznih tipiv viprominyuvannya v elektromagnitnomu spektri Optichnij Infrachervonij Submilimetrovij Mikrohvilovij Radioteleskop Ultrafioletovij Rentgenivskij Gamma teleskop Rentgenivskij ta gamma teleskop Dokladnishe Gamma teleskop ta Rentgenivskij teleskopGamma observatoriya Komptona vivedena na orbitu kosmichnim korablem Spejs Shattl u 1991 rociFokusuyuche rentgenivske dzerkalo teleskopa Hitomi sho skladayetsya z ponad dvohsot koncentrichnih alyuminiyevih obolonok Rentgenivski ta gamma teleskopi z bilshoyu energiyeyu utrimuyutsya vid povnogo fokusuvannya ta vikoristovuyut maski z kodovanoyu aperturoyu vizerunki tini yaku stvoryuye maska mozhna rekonstruyuvati dlya formuvannya zobrazhennya Rentgenivski ta gamma teleskopi zazvichaj vstanovlyuyutsya na visokolitayuchih povitryanih kulyah abo suputnikah sho obertayutsya navkolo Zemli oskilki zemna atmosfera neprozora dlya ciyeyi chastini elektromagnitnogo spektra Prikladom cogo tipu teleskopa ye kosmichnij gamma teleskop Fermi yakij buv zapushenij u chervni 2008 roku Viyavlennya gamma promeniv duzhe visokoyi energiyi z menshoyu dovzhinoyu hvili ta vishoyu chastotoyu nizh zvichajni gamma promeni potrebuye podalshoyi specializaciyi Prikladom takogo tipu observatoriyi ye nazemnij teleskop VERITAS Rentgenivski promeni nabagato vazhche zibrati ta sfokusuvati nizh elektromagnitne viprominyuvannya z bilshoyu dovzhinoyu hvili Rentgenivski teleskopi mozhut zastosovuvati dzerkala kosogo padinnya taki yak teleskopi Voltera sho skladayutsya z kilcepodibnih blizkih dzerkal iz vazhkih metaliv Voni zdatni vidbivati lishe promeni sho blizki do dotichnih Dzerkala zazvichaj yavlyayut soboyu peretin povernutoyi paraboli ta giperboli abo elipsa U 1952 roci Gans Volter opisav 3 shemi teleskopiv iz zastosuvannyam takih dzerkal Prikladami kosmichnih observatorij yaki zastosovuyut cej tip teleskopa ye observatoriya Ejnshtejna ROSAT i rentgenivska observatoriya Chandra U 2012 roci zapusheno rentgenivskij teleskop NuSTAR u yakomu zastosovano optichnu shemu Voltera na kinci dovgoyi shogli sho rozgortayetsya shob zabezpechiti fokusuvannya fotoniv z energiyeyu 79 keV Ultrafioletovij Ultrafioletovij teleskop teleskop yakij vikoristovuyetsya dlya doslidzhennya ultrafioletovoyi chastini elektromagnitnogo spektra mizh chastinoyu sho sprijmayetsya yak vidime svitlo i chastinoyu zajnyatoyu rentgenivskimi promenyami Ultrafioletove viprominyuvannya maye dovzhinu hvil vid 10 do 400 nm Stratosfernij ozonovij shar Zemli poglinaye vsi hvili korotshi za 300 nm Oskilki vin lezhit na visoti 20 40 km nad rivnem morya astronomi zmusheni vdavatisya do raket i suputnikiv shob provoditi sposterezhennya z visoti Optichnij Dokladnishe Optichnij teleskopOptichni teleskopi refraktori Optichni teleskopi ye osnovnim instrumentom dlya astronomichnih doslidzhen ta dozvolyayut vivchati nebesni ob yekti vikoristovuyuchi optichni principi dlya zboru ta fokusuvannya svitla z kosmosu Konstruktivno optichnij teleskop yavlyaye soboyu trubu sucilnu karkasnu abo fermovu vstanovlenu na montuvanni Osnovna shema polyagaye v tomu sho pervinnij svitlozbirnij element ob yektiv fokusuye svitlo vid viddalenogo ob yekta u fokalnij ploshini de vono formuye realne zobrazhennya Ce zobrazhennya mozhna pereglyanuti cherez okulyar yakij diye yak zbilshuvalne sklo Optichna sistema teleskopa skladayetsya z dekilkoh optichnih elementiv linz dzerkal Teleskopi pobudovani na osnovi linzovoyi optichnoyi sistemi dioptrichnoyi nazivayut refraktorami Teleskopi u yakih zastosovuyut dzerkala katoptriki nazivayut reflektorami Teleskopi sho mayut zmishanu optichnu sistemu dzerkalno linzovu nazivayut katadioptrichnimi Pershim optichnim priladom dlya astronomichnih sposterezhen buv teleskop refraktor yakij vinajshli Gans Lippershej i Zaharias Yanssen iz Middelburga a takozh optik Yakob Metius z Alkmaru u 1608 r u podalshomu jogo vdoskonaliv Galileo Galilej 1609 r yakogo vvazhayut pershim hto zastosuvav teleskop dlya astronomichnih sposterezhen Infrachervonij Bulo kilka klyuchovih podij yaki prizveli do vinahodu infrachervonogo teleskopa U 1800 roci Vilyam Gershel vidkriv infrachervone viprominyuvannya U 1878 roci Semyuel Pirpojnt Lengli stvoriv pershij bolometr Ce buv duzhe chutlivij instrument yakij mig elektrichno viyavlyati nejmovirno mali zmini temperaturi v infrachervonomu spektri Tomas Edison vikoristav alternativnu tehnologiyu svij en shob vimiryati teplo v koroni Soncya pid chas sonyachnogo zatemnennya 29 lipnya 1878 roku U 1950 h rokah vcheni vikoristovuvali svincevo sulfidni detektori dlya viyavlennya infrachervonogo viprominyuvannya z kosmosu Ci detektori oholodzhuvali ridkim azotom Mizh 1959 i 1961 rokami Garold Dzhonson stvoriv fotometri blizhnogo infrachervonogo diapazonu yaki dozvolili vchenim vimiryuvati tisyachi zirok U 1961 roci vinajshov pershij germaniyevij bolometr Cej vinahid oholodzhuvanij ridkim geliyem poklav pochatok rozvitku potochnogo infrachervonogo teleskopa Infrachervoni teleskopi mozhut buti nazemnimi bortovimi abo kosmichnimi Voni mistyat infrachervonu kameru zi specialnim tverdotilnim infrachervonim detektorom yakij neobhidno oholodzhuvati do kriogennih temperatur Nazemni teleskopi pershimi pochali vikoristovuvati dlya sposterezhennya kosmichnogo prostoru v infrachervonomu diapazoni Yih populyarnist zrosla v seredini 1960 h rokiv Nazemni teleskopi mayut obmezhennya oskilki vodyana para v atmosferi Zemli poglinaye infrachervone viprominyuvannya Nazemni infrachervoni teleskopi yak pravilo rozmishuyut na visokih gorah i v duzhe suhomu klimati shob pokrashiti vidimist U 1960 h rokah vcheni vikoristovuvali povitryani kuli shob pidnyati infrachervoni teleskopi na veliku visotu Za dopomogoyu povitryanih kul voni zmogli pidnyatisya na visotu priblizno 25 mil 40 kilometriv U 1967 roci infrachervoni teleskopi buli vstanovleni na raketah Ce buli pershi povitryani infrachervoni teleskopi Vidtodi taki litalni aparati yak povitryana observatoriya Kojpera KAO buli pristosovani dlya perenesennya infrachervonih teleskopiv Ostannim povitryanim infrachervonim teleskopom yakij dosyag stratosferi stala Stratosferna observatoriya infrachervonoyi astronomiyi NASA SOFIA u travni 2010 roku Razom vcheni SShA ta Nimeckogo aerokosmichnogo centru rozmistili 17 tonnij infrachervonij teleskop na reaktivnomu litaku Boeing 747 Rozmishennya infrachervonih teleskopiv u kosmosi povnistyu viklyuchaye pereshkodi z boku zemnoyi atmosferi Odnim iz najbilsh znachushih proyektiv infrachervonih teleskopiv buv infrachervonij astronomichnij suputnik IRAS zapushenij u 1983 roci Vin rozkriv informaciyu pro inshi galaktiki a takozh informaciyu pro centr nashoyi galaktiki Chumackij Shlyah NASA zaraz maye v kosmosi kosmichnij korabel na sonyachnih batareyah z infrachervonim teleskopom pid nazvoyu Wide field Infrared Survey Explorer WISE Vin buv zapushenij 14 grudnya 2009 roku Submilimetrovij teleskop ta radioteleskop Dokladnishe Radioteleskop Radioastronomiya ta Submilimetrova astronomiya Radioteleskop Very Large Array Nyu Meksiko SShA Radioteleskopi ce naukovij instrument sho vikoristovuye radiohvili dlya sposterezhennya za nebesnimi ob yektami Vin dopomagaye astronomam vivchati elektromagnitne viprominyuvannya yake ye chastinoyu elektromagnitnogo spektra vidminnogo vid vidimogo svitla Radioteleskopi dayut zmogu vivchati rizni fenomeni yak ot galaktiki kosmichni magnitni polya ta inshi ob yekti i yavisha yaki viprominyuyut radiohvili Taki teleskopi yavlyayut soboyu napravlenni anteni najchastishe parabolichnoyi formi Oskilki yih radiodiapazon nabagato shirshij vid optichnogo konstrukciyi radioteleskopiv mozhut znachno vidriznyatisya Do prikladu tarilku inodi vigotovlyayut iz providnoyi drotyanoyi sitki otvori yakoyi menshi za dovzhinu hvili yaka sposterigayetsya Na vidminu vid optichnogo teleskopa yakij stvoryuye zbilshene zobrazhennya dilyanki neba sho sposterigayetsya tradicijna antena radioteleskopa mistit odin prijmach i zapisuye odin zminnij u chasi signal harakternij dlya sposterezhuvanoyi oblasti Cej signal mozhe diskretizuvatisya na riznih chastotah U deyakih novih konstrukciyah radioteleskopiv odna tarilka mistit masiv iz kilkoh prijmachiv takozh vidomij yak reshitka fokalnoyi ploshini Zbirayuchi ta spivvidnosyachi signali otrimani odnochasno kilkoma tarilkami mozhna obchisliti zobrazhennya visokoyi rozdilnoyi zdatnosti Taki bagatotarilkovi matrici vidomi yak astronomichni interferometri a tehnika nazivayetsya aperturnim sintezom Virtualni otvori cih masiviv podibni za rozmirom do vidstani mizh teleskopami Sintez aperturi teper takozh zastosovuyetsya do optichnih teleskopiv z vikoristannyam optichnih interferometriv matric optichnih teleskopiv ta interferometriyi z maskuvannyam aperturi na teleskopah z odnim vidbivachem Radioteleskopi takozh vikoristovuyutsya dlya zboru mikrohvilovogo viprominyuvannya perevaga yakogo polyagaye v tomu sho vono mozhe prohoditi kriz atmosferu ta mizhzoryani gazopilovi hmari Teleskopi poza elektromagnitnim spektromNejtrinnij teleskop Dokladnishe Nejtrinna observatoriya Nejtrinni teleskopi priznacheni dlya sposterezhennya astronomichnih ob yektiv za dopomogoyu nejtrinnih detektoriv u specialnih observatoriyah Voni skladayutsya z soten i tisyach optichnih moduliv rozpodilenih u velikomu ob yemi Nejtrino utvoryuyutsya v rezultati pevnih vidiv radioaktivnogo rozpadu yadernih reakcij takih yak ti sho vidbuvayutsya na Sonci astrofizichnih yavish visokih energij v yadernih reaktorah abo koli kosmichni promeni potraplyayut na atomi v atmosferi Oskilki nejtrino vzayemodiyut slabo detektori nejtrino povinni mati veliku masu misheni chasto tisyachi tonn Detektori takozh povinni vikoristovuvati ekranuvannya ta efektivne programne zabezpechennya dlya vidalennya fonovogo signalu Detektor gravitacijnih hvil Dokladnishe Detektor gravitacijnih hvil Cej tip detektoriv vikoristovuyetsya dlya reyestraciyi gravitacijnih hvil Pershi detektori pochali z yavlyatisya v 1960 h rokah i mali svoyeridnu konstrukciyu ta princip roboti Ce buli rezonansni detektori tobto metalevi cilindri z chitko viznachenimi rozmirami ta yak naslidok rezonansnoyu chastotoyu Za zadumom pri prohodzhenni gravitacijnih hvil cherez cilindr jogo rezonansna chastota zminyuvalasya odnak stanom na 2024 rik nemaye zhodnih pidtverdzhenih sposterezhen z zastosuvannyam cogo tipu detektoriv osnovnimi instrumentami Inshij tip detektoriv lazernih interferometriv ye bilsh uspishnim oskilki same zavdyaki detektoru cogo tipu pid nazvoyu LIGO v 2015 roci vpershe zareyestrovano zlittya dvoh chornih dir Vidtodi vidkrili she cilu nizku podibnih astronomichnih podij Detektor kosmichnih promeniv Dokladnishe Observatoriya kosmichnih promeniv Ci detektori vikoristovuyutsya dlya reyestraciyi kosmichnih promeniv chastinok visokoyi energiyi sho prihodyat z kosmosu v atmosferu Zemli Deyaki observatoriyi priznacheni dlya poshuku visokoenergetichnih zaryadzhenih chastinok zdatni takozh reyestruvati gamma promeni ta rentgenivski promeni visokoyi energiyi Isnuye dekilka osnovnih tipiv detektoriv dlya reyestraciyi kosmichnih promeniv scintilyacijni en komptonivski cherenkovski Teleskopi za tipom montuvannyaDokladnishe Montuvannya teleskopa Skladnim tehnichnim zavdannyam ye navedennya teleskopa na ob yekt i vidstezhennya jogo Adzhe vnaslidok obertannya Zemli zori ta inshi nebesni ob yekti zdijsnyuyut vidimij dobovih ruh na nebesnij sferi Montuvannya teleskopa zavzhdi maye dvi vzayemno perpendikulyarni osi povorot dovkola yakih dozvolyaye navesti jogo praktichno na bud yaku dilyanku neba Azimutalne Azimutalne montuvannya sho skladayetsya z vertikalnoyi osi ta gorizontalnoyi osi ye najprostishim u konstrukciyi ta balansuvanni Jogo golovnij nedolik polyagaye v tomu sho vin ne zdatnij prirodnim chinom zabezpechiti ekvatorialne vidstezhennya yaksho tilki ne bulo virisheno vstanoviti teleskop na polyusi Zemli neobhidna kompoziciya ruhiv na dvoh osyah a shvidkosti yaki potribno nadavati na kozhnij z osej ye silno nelinijnimi Prote vibir cogo tipu montuvannya sogodni ye sistematichnim dlya velikih teleskopiv nacionalnih i mizhnarodnih observatorij trigonometrichni rozrahunki yaki dozvolyayut zabezpechiti ekvatorialne vidstezhennya ta kompensaciyu rezultuyuchogo obertannya polya mozhut zdijsnyuvatisya bud yakim suchasnim komp yuterom todi yak rozrobka ekvatorialnogo montuvannya ekvivalentnogo rozmiru bula b duzhe dorogoyu Shlyahom rozrahunku ta kompensaciyi obertannya voni takozh dayut zmogu stezhiti za ob yektami u vidnosnomu zmishenni vidnosno dalekih zir a takozh kompensuvati zmishennya nebesnih polyusiv cherez precesiyu rivnodennya Teleskopi Keck VLT LBT Subaru ta inshi a takozh taki proyekti yak E ELT vikoristovuyut azimutalne montuvannya V alt azimutalnomu montuvanni odna z osej spryamovana v zenit insha lezhit u gorizontalnij ploshini Dlya togo shob na azimutalnomu montuvanni utrimati nebesne tilo u poli zoru dovoditsya vikonuvati obertannya navkolo oboh osej montuvannya gorizontalnoyi ta vertikalnoyi do togo zh cej ruh maye buti nerivnomirnim Ale dlya teleskopiv velikoyi masi vertikalne ta gorizontalne roztashuvannya osej znachno sproshuye konstrukciyu ta rozrahunok deformacij Tomu najbilshi zemni teleskopi zastosovuyut same taku shemu popri skladnishe keruvannya zadlya vidstezhennya ruhu svitil Sered velikih teleskopiv take montuvannya vpershe zastosovano 1976 roku v SRSR dlya 6 metrovogo reflektora yakij otrimav nazvu BTA ros Bolshoj Teleskop Azimutalnyj Montuvannya Dobsona ye odnim z pidtipiv alt azimutalnogo montuvannya i ye duzhe populyarnim sered amatoriv oskilki jogo legko ta deshevo pobuduvati Dlya astronomiv amatoriv azimutalne montuvannya proste u vikoristanni ale ne pidhodit dlya trivalih sposterezhen abo velikih zbilshen Ruchnij povorot teleskopa zazvichaj vikoristovuyetsya lishe na astronomichnih teleskopah malogo diametra Motorizovane mozhe vikoristovuvatisya dlya vidstezhennya nebesnogo tila yaksho nim keruye bortovij abo nazemnij komp yuter Oskilki voni vidnosno prosti u vikoristanni same azimutalni montuvannya z avtomatichnim pozicionuvannyam na nebesnomu tili vidomi yak funkciya Jti do angl Go to stali populyarnimi hocha ci sistemi takozh dostupni na ekvatorialnih montuvannyah vishogo klasu Algoritmi keruvannya cih montuvan dozvolyayut nalashtuvati teleskop pislya navedennya na shonajmenshe dvi oporni zirki na pochatku seansu sposterezhen Ce kriplennya chasto vikoristovuyetsya na teleskopah Kassegrena ta pohidnih teleskopah i zokrema tradicijno asociyuyetsya z en Lyubiteli fotografuvannya z dovgoyu ekspoziciyeyu mozhut u bilshosti vipadkiv osnastiti ci priladi pristroyem kompensaciyi obertannya polya de rotatorom Ekvatorialne Dokladnishe Ekvatorialne montuvannya Ekvatorialnij teleskop fakultetu astronomichnih i geofizichnih nauk Nacionalnogo universitetu La Plati Osnovna problema z vikoristannyam alt azimutalnogo kriplennya polyagaye v tomu sho obidvi osi neobhidno postijno regulyuvati shob kompensuvati obertannya Zemli Navit yaksho robiti ce pid keruvannyam komp yutera zobrazhennya obertayetsya zi shvidkistyu yaka zminyuyetsya zalezhno vid shilennya Cej efekt vidomij yak obertannya polya robit alt azimutalne montuvannya nepraktichnim dlya fotografuvannya z dovgoyu ekspoziciyeyu za dopomogoyu nevelikih teleskopiv Najkrashim rishennyam dlya malih astronomichnih teleskopiv ye nahil alt azimutalnogo montuvannya tak shob vis azimuta bula paralelna osi obertannya Zemli ce nazivayetsya ekvatorialnim montuvannyam skorocheno EQ Bilshist teleskopiv vstanovlyuyetsya na ekvatorialnomu montuvanni odna z osej yakogo spryamovana na polyus svitu polyarna vis a insha lezhit u ploshini nebesnogo ekvatora vis pryamogo shodzhennya Teleskop na ekvatorialnomu montuvanni nazivayetsya ekvatorialom Perevaga ekvatorialnogo montuvannya polyagaye u tomu sho vidstezhennya svitila v poli zoru teleskopa pislya navedennya zdijsnyuyetsya obertannyam lishe navkolo odniyeyi osi tozh obertannya ye rivnomirnim Dlya takogo obertannya mozhna zastosovuvati prostij mehanizm na zrazok godinnikovogo Ce osoblivo vazhlivo pid chas trivalih sposterezhen fotografuvannya slabkih ob yektiv tosho Isnuye kilka tipiv ekvatorialnogo kriplennya sered yakih mozhna vidiliti nimecke i vilkove Na litakah Teleskopi vstanovleni na litalnih aparatah yavlyayut soboyu aerokosmichni optichni abo radioteleskopi rozmisheni na specialnih platformah na bortu litakiv Voni vikonuyut funkciyi astronomichnih instrumentiv zabezpechuyuchi mozhlivist sposterigati nebesni ob yekti i zbirati dani v umovah blizkih do kosmichnih zavdyaki tomu sho voni perebuvayut vishe atmosferi Zemli Teleskopi na litakah ye vazhlivimi instrumentami v astronomichnih doslidzhennyah dopovnyuyuchi sposterezhennya sho provodyatsya na zemnih teleskopah ta kosmichnih observatoriyah Voni dozvolyayut astronomam zdijsnyuvati novi vidkrittya ta zbirati cinni dani pro Vsesvit Yaskravim prikladom takogo teleskopa ye SOFIA stratosferna observatoriya dlya astronomichnih sposterezhen u infrachervonomu diapazoni Na povitryanih kulyah Teleskopi na povitryanij kuli ce unikalni teleskopi yaki roztashovani v stratosferi nad poverhneyu Zemli Tak napriklad teleskop dlya otrimannya zobrazhen na povitryanij kuli nadvisokogo tisku SuperBIT ce teleskop yakij pracyuye ne v kosmosi chi na zemli a v stratosferi na visoti 33 5 kilometra nad poverhneyu nashoyi planeti Teleskop vikoristovuye gelij yak palivo i maye parashutnu sistemu dlya povernennya na Zemlyu Nad proyektom pracyuvali fahivci z Torontskogo universitetu Prinstonskogo universitetu Daremskogo universitetu ta NASA Finalni viprobuvannya SuperBIT buli provedeni u 2019 roci a vartist teleskopa stanovila blizko 5 miljoniv dolariv Teleskop SuperBIT buv zapushenij u stratosferu z Novoyi Zelandiyi za dopomogoyu masivnogo stratostata Vin rozpochav svoyu robotu naprikinci kvitnya 2023 roku podorozhuyuchi navkolo pivdennoyi pivkuli nashoyi planeti zdijsnyuye sposterezhennya Vsesvitu i stvoryuye vidpovidni zobrazhennya Teleskop pracyuye vnochi a vden vin zaryadzhaye svoyi sonyachni batareyi Ucheni takozh planuyut vikoristovuvati SuperBIT dlya vimiryuvannya gravitacijnogo linzuvannya i spodivayutsya zrozumiti prirodu temnoyi materiyi Voni spodivayutsya sho teleskop dopomozhe yim viznachiti chi mozhut chastinki temnoyi materiyi vidshtovhuvatisya odna vid odnoyi Teleskop stvorit kartu skupchen temnoyi materiyi reyestruyuchi vikrivlennya svitlovih promeniv 21 kvitnya 2023 roku na oficijnomu sajti Torontskogo universitetu opublikovani pershi zobrazhennya vikonani teleskopom SuperBIT sered yakih tumannist Tarantul i zitknennya dvoh galaktik Zapusk novoyi kosmichnoyi observatoriyi Extreme Universe Space Observatory 2 EUSO 2 v mezhah programi naukovih aerostativ NASA zdijsneno v nich proti 13 travnya 2023 roku za kiyivskim chasom z novozelandskogo aeroportu Vanaka angl Wanaka Prote priblizno cherez dobu pislya zapusku v povitryanij kuli nadvisokogo tisku Super pressure balloon SPB stalasya anomaliya ta raptovo pochavsya vitik Pislya jogo viyavlennya ta bezrezultatnih sprob usunennya problemi komanda priblizno cherez pivtori dobi pislya startu pripinila misiyu nad Tihim okeanom Aerostat nis korisne navantazhennya kosmichnoyi observatoriyi EUSO 2 yake bulo priznachene dlya viyavlennya mizhgalaktichnih chastinok kosmichnih promeniv nadvisokih energij sho pronikayut kriz atmosferu Zemli Pohodzhennya cih tipiv chastinok znachnoyu miroyu do cogo chasu vislizaye vid doslidnikiv Na zhal EUSO 2 pripinila misiyu i novih zapuskiv analogichnih povitryanih kul v 2023 roci NASA vzhe ne planuye V kosmosi Dokladnishe Kosmichnij teleskop Dokladnishe Spisok kosmichnih teleskopiv Atmosfera Zemli propuskaye viprominyuvannya v optichnomu 0 3 0 6 mkm blizhnomu infrachervonomu 0 6 2 mkm i radio 1 mm 30 m diapazonah Odnak zi zmenshennyam dovzhini hvili prozorist atmosferi suttyevo znizhuyetsya tomu sposterezhennya v ultrafioletovomu rentgenivskomu i gamma diapazonah mozhlivo provoditi lishe z kosmosu Vinyatkom ye reyestraciya gamma viprominyuvannya nadvisokih energij tut pidhodyat metodi astrofiziki kosmichnih promeniv visokoenergijni gamma fotoni v atmosferi porodzhuyut vtorinni elektroni yaki reyestruyutsya nazemnimi ustanovkami z dopomogoyu cherenkivskogo viprominyuvannya Prikladom takogo metodu ye teleskop C A C T U S V infrachervonomu diapazoni takozh nayavne znachne poglinannya v atmosferi odnak u mezhah 2 8 mkm ye pevna kilkist vikon prozorosti yak i v milimetrovomu diapazoni yaki i dozvolyayut provoditi sposterezhennya Krim togo oskilki bilshist linij poglinannya v infrachervonomu diapazoni nalezhit molekulam vodi infrachervoni sposterezhennya provodyatsya v suhih rajonah Zemli zrozumilo na tih dovzhinah hvil de utvoryuyutsya vikna prozorosti u zv yazku z vidsutnistyu vodi Prikladom takogo rozmishennya teleskopa mozhe buti Pivdennopolyarnij teleskop na Pivdennomu geografichnomu polyusi kotrij pracyuye v submilimetrovomu diapazoni V optichnomu diapazoni atmosfera prozora prote cherez releyivske rozsiyuvannya vona po riznomu propuskaye svitlo riznoyi chastoti sho prizvodit do vikrivlennya spektra svitil spektr zmishuyetsya u chervonij bik Do togo zh atmosfera zavzhdi neodnoridna u nij postijno nayavni techiyi vitri sho prizvodit do vikrivlennya zobrazhennya Tomu rozdilna zdatnist zemnih teleskopiv obmezhena priblizno odniyeyu kutovoyu sekundoyu nezalezhno vid aperturi teleskopa Cyu problemu mozhna chastkovo virishiti zastosuvavshi adaptivnu optiku sho dozvolyaye suttyevo zniziti vpliv atmosferi na yakist zobrazhennya i pidnyavshi teleskop na znachnu visotu de atmosfera bilsh rozridzhena v gori abo v atmosferu za dopomogoyu litaka chi stratostata Ale najkrashi rezultati otrimuyut za rozmishennya teleskopiv u kosmosi Vivedennya teleskopa v kosmos dozvolyaye zbilshiti rozdilnu zdatnist i dlya radioteleskopiv ale z inshoyi prichini dlya nih ce sposib realizuvati metod sposterezhennya pid nazvoyu radiointerferometriya z naddovgoyu bazoyu Kozhen radioteleskop sam po sobi maye duzhe malu rozdilnu zdatnist cherez znachno bilshu dovzhinu radiohvil vidnosno vidimogo svitla tomu difrakcijna mezha ϕ l D displaystyle phi lambda D nabagato bilsha Navit popri te sho rozmir radioteleskopa u desyatki raziv perevishuye rozmir optichnogo teleskopa Napriklad pri aperturi 100 metriv u sviti isnuye lishe dva radioteleskopi takih rozmiriv rozdilna zdatnist na dovzhini hvili 21 sm liniya nejtralnogo vodnyu stanovit usogo 7 kutovih hvilin a na dovzhini hvili 3 sm 1 kutova hvilina dva vidimih diametri povnogo misyacya sho nedostatno dlya astronomichnih doslidzhen Odnak ob yednavshi dva radioteleskopi v radiointerferometr mozhna znachno pidvishiti rozdilnu zdatnist oskilki todi v roli aperturi vistupaye vidstan mizh radioteleskopami Vochevid dlya zemnih teleskopiv maksimalna baza ne mozhe perevishuvati diametr Zemli tomu dlya podalshogo zbilshennya rozdilnoyi zdatnosti potribno zapuskati odin z teleskopiv na navkolozemnu orbitu Najbilshi teleskopi u svitiDokladnishe Spisok najbilshih optichnih teleskopiv Refraktori Roztashuvannya j aperturi najvidomishih teleskopiv refraktoriv Yerkska observatoriya apertura 102 sm najbilshij u sviti teleskop refraktor en 100 sm pri comu diametr linzi 42 dyujmi bilshij za Yerkskij refraktor odnak cherez specifiku konstrukciyi apertura skladaye lishe 39 dyujmiv Observatoriya Lika 91 sm stala pershoyu girskoyu observatoriyeyu v yakij postijno prozhivali astronomi en Parizka observatoriya 83 sm i 62 sm maye unikalnu konstrukciyu ta faktichno ye dvoma okremimi teleskopami odin z yakih vikoristovuyetsya dlya sposterezhen v realnomu chasi a inshij dlya znimkiv Cherez ce korpus teleskopa maye ne cilindrichnu a pryamokutnu formu Observatoriya Nicci 76 sm najbilshij teleskop stanom na 1888 rik rekord pobito cherez rik teleskopom v Observatoriyi Lika Observatoriya Arhengolda 68 sm maye fokusnu vidstan 21 m sho robit jogo najdovshim nini diyuchim refraktorom Observatoriya Videnskogo universitetu 68 sm najbilshij teleskop u sviti stanom na 1883 rik Observatoriya Lovella 61 sm Observatoriya Griffita 30 6 sm Reflektori Velikij teleskop Kanarskih ostroviv 10 4 m stanom na 2024 rik najbilshij u sviti diyuchij teleskop z odnim dzerkalom Kek 1 ta Kek 2 10 m dva teleskopi bliznyuki sho mozhut pracyuvati v rezhimi interferometra z bazoyu u 80 metriv Velikij binokulyarnij teleskop maye dva odnakovih dzerkala 8 4 m podibno do Kek 1 ta Kek 2 odnak vzhe roztashovanih pid spilnim kupolom Duzhe velikij teleskop sistema z chotiroh 8 2 m teleskopiv ta kilkoh dopomizhnih instrumentiv takozh mozhe pracyuvati v rezhimi interferometra Teleskop Subaru 8 2 m Kosmichni teleskopi Dzhejms Vebb 6 5 m najbilshij optichnij kosmichnij teleskop Gershel 3 5 m Gabbl 2 4 m Kepler 95 sm Gipparkos 30 sm Proyekti majbutnih velikih teleskopiv Optichno infrachervoni teleskopi novogo pokolinnya sposterezhennya na yakih planuyut pochati do 2030 roku Tridcyatimetrovij teleskop zgidno z nazvoyu diametr teleskopa skladatime 30 m Za optichnoyu shemoyu ce teleskop Richi Kretyena Jogo buduyut na gori Mauna Kea na Gavayah Nadzvichajno velikij teleskop matime aperturu 39 m ta stane najbilshim optichno infrachervonim teleskopom u sviti Za konstrukciyeyu tridzerkalnij anastigmat Buduyetsya na gori Syerro Armazone sho v pusteli Atakama Chili Pershe svitlo zaplanovane na 2028 r Gigantskij magellaniv teleskop gregorianskij teleskop z aperturoyu 25 4 m sho skladayetsya iz sucilnih segmentiv diametrom 8 4 m Buduyetsya na teritoriyi observatoriyi Las Kampanas u pusteli Atakama Observatoriya imeni Veri Rubin tridzerkalnij anastigmat diametrom 8 4 m Jogo zavdannyam bude regulyarnij oglyad neba a ne sposterezhennya konkretnih ob yektiv Buduyetsya na gori Syerro Pachon u pusteli Atakama Virobniki amatorskih teleskopivSpisok najvidomishih virobnikiv teleskopiv CELESTRON SShA Meade SShA SKY WATCHERS Tajvan Orion SShA Explore Scientific SShA William Optics Tajvan U kulturiAstronomiya zagalom shiroko predstavlena v kulturi riznih narodiv Zokrema teleskopi yak najbilsh poshirenij astronomichnij prilad traplyayutsya v kinematografi literaturi muzici igrah i arhitekturi Vtim v perevazhnij bilshosti vipadkiv za okremimi ridkisnimi viklyuchennyami teleskop ne ye golovnim ob yektom tvoriv mistectva Osnovnimi ob yektami teleskopi ye v dokumentalnih filmah takih yak en 2010 pro odnojmennij teleskop en 2023 pro teleskop Dzhejms Vebb en 2009 pro istoriyu ta rozvitok teleskopa 2019 pro vikoristannya velikih teleskopiv dlya astronomichnih doslidzhen 2016 pro istoriyu teleskopa ta Dzhejms Vebb Inodi teleskopi vikoristovuyutsya dekorativnimi elementami napriklad grupa Muse vikoristovuvala dekorativni teleskopi yak pid chas vistupiv Takozh vikoristannya teleskopiv ye elementami v deyakih komp yuternih igrah napriklad v Kerbal Space Program mozhna konstruyuvati ta zapuskati kosmichni teleskopi Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Teleskop Okremij fakt zv yazku teleskopiv z miscevoyu kulturoyu pov yazanij z budivnictvom odnogo z najbilshih teleskopiv u sviti Pochinayuchi z 2014 roku religijni perekonannya miscevih meshkanciv Gavayiv sprichinili konflikt interesiv z astronomami ta inzhenerami yaki pochali budivnictvo Tridcyatimetrovogo teleskopa na gori Mauna Kea Primitkido 1 8 dovzhini svitlovoyi hvili 0 07 mikrona dlya vizualnih promeniv Yak dekorativni elementi inodi vikoristovuyutsya ne zvichajni teleskopi a dekorativni Sho take TELESKOP USE Universalnij slovnik enciklopediya Slovniki Slovopediya slovopedia org ua Procitovano 7 sichnya 2024 The Gallileo Project The Telescope angl web archive org 30 sichnya 2016 Arhiv originalu za 30 sichnya 2016 Procitovano 27 kvitnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya web archive org 13 chervnya 2019 Arhiv originalu za 13 chervnya 2019 Procitovano 5 travnya 2024 Neutrino Telescopes an overview ScienceDirect Topics www sciencedirect com Procitovano 5 travnya 2024 Greybook greybook cern ch Procitovano 5 travnya 2024 ooba KAGRA Gravitational wave Telescope Starts Observation KAGRA project yap Procitovano 5 travnya 2024 web archive org 11 travnya 2012 Arhiv originalu za 11 travnya 2012 Procitovano 5 travnya 2024 New telescope is world s largest for now NBC News angl 24 lipnya 2009 Procitovano 27 kvitnya 2024 Barnard E E 1917 12 Focal length of the 40 inch telescope of the Yerkes Observatory The Astronomical Journal T 31 s 24 doi 10 1086 104239 Procitovano 27 kvitnya 2024 The Purpose of a Telescope Cosmic Pursuits amer 2 kvitnya 2020 Procitovano 27 kvitnya 2024 What Is a Telescope Used For Answered Little Astronomy amer 21 lyutogo 2022 Procitovano 27 kvitnya 2024 I Mokhun Yu Viktorovska Yu Galushko 2022 OPTICAL APPROACHES IN INFORMATION TECHNOLOGY PDF Chernivtsi National University Jack Albert 2015 They laughed at Galileo how the great inventors proved their critics wrong New York NY Skyhorse Publishing ISBN 978 1 62914 758 1 Taylor F Sherwood 1949 07 The Naming of the Telescope Nature angl T 164 4158 s 46 46 doi 10 1038 164046a0 ISSN 1476 4687 Procitovano 7 sichnya 2024 Teleskop Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 470 ISBN 966 613 263 X Dalekoglyad Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Bogush Oksana Mihajlivna Ukrayinska astronomichna terminologiya kincya HIH pershoyi tretini HH stolittya geneza struktura sistemna organizaciya PDF Disertaciya na zdobuttya naukovogo stupenya kandidata filologichnih nauk Naukovij kerivnik Procik Irina Romanivna kandidat filologichnih nauk docent An account of the Royal Society s Newton Telescope A Rupert Hall and A D C Simpson Notes Rec R Soc Lond 1996 50 1 11 The history of the telescope Henry C King Harold Spencer Jones Publisher Courier Dover Publications ISBN 0 486 43265 3 ISBN 978 0 486 43265 6 The Project Gutenberg eBook of The Telescope by Louis Bell Ph D www gutenberg org Procitovano 4 travnya 2024 Lovell D J Optical anecdotes pp 40 41 Wilson Ray N Reflecting Telescope Optics Basic design theory and its historical development p 14 John Hadley Inventor of Mirrors for Reflecting Telescopes www historyoftelescope com Procitovano 4 travnya 2024 A Cosmic Journey A History of Scientific Cosmology history aip org Procitovano 7 sichnya 2024 speculum mirror Cambridge Advanced Learner s Dictionary amp Thesaurus Cambridge University Press Procitovano 28 kvitnya 2024 Inventor Biographies Jean Bernard Leon Foucault Biography 1819 1868 22 travnya 2012 u Wayback Machine madehow com Retrieved 2013 08 01 Harrington Phil 27 lipnya 2021 Explore how telescope mirrors are made Astronomy Magazine amer Procitovano 7 sichnya 2024 Bakich sample pages Chapter 2 PDF p 3 Retrieved 2013 08 01 John Donavan Strong a young physicist at the California Institute of Technology was one of the first to coat a mirror with aluminum He did it by thermal vacuum evaporation The first mirror he aluminized in 1932 is the earliest known example of a telescope mirror coated by this technique X Rays NASA Science science nasa gov amer Procitovano 27 kvitnya 2024 Beeson Steven Mayer James W 2008 Patterns of light chasing the spectrum from Aristotle to LEDs New York Springer ISBN 978 0 387 75106 1 OCLC 181090648 Rowan Robinson Michael 2013 Night vision exploring the infrared universe Cambridge Cambridge University Press ISBN 978 1 107 02476 2 F Yu Zigel 1985 Astronomi sposterigayut Nauka A A Tokovinina 1986 Orbitalni i optichni teleskopi Zhurnal Kosmonavtika j astronomiya V L Ginzburg 1970 Suchasna astrofizika Nauka Jansky K G 1933 10 Electrical Disturbances Apparently of Extraterrestrial Origin Proceedings of the IRE T 21 10 s 1387 1398 doi 10 1109 JRPROC 1933 227458 ISSN 0096 8390 Procitovano 7 sichnya 2024 Karl Jansky Summary angl web archive org 23 sichnya 2022 Arhiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 7 sichnya 2024 web archive org Arhiv originalu za 10 serpnya 2018 Procitovano 7 sichnya 2024 web archive org 15 travnya 2019 Arhiv originalu za 15 travnya 2019 Procitovano 7 sichnya 2024 web archive org 4 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 4 lyutogo 2012 Procitovano 7 sichnya 2024 web archive org 2 zhovtnya 2016 Arhiv originalu za 2 zhovtnya 2016 Procitovano 7 sichnya 2024 Golovko Kryachko 2018 s 67 2 9 Microscopes and Telescopes Physics LibreTexts angl 2 listopada 2016 Procitovano 4 travnya 2024 Golovko Kryachko 2018 s 69 Hurley Steve 13 bereznya 2018 Galileo and the telescope Explaining Science angl Procitovano 5 travnya 2024 Telescope Eyepiece Magnification Chart Little Astronomy amer 6 sichnya 2021 Procitovano 5 travnya 2024 EarthSky How many stars can you see on a moonless night earthsky org amer 13 veresnya 2023 Procitovano 5 travnya 2024 Can we see stars outside our Milky Way Tonight EarthSky earthsky org amer 28 listopada 2016 Procitovano 5 travnya 2024 Marcus 22 bereznya 2022 Stars What Magnitude can I see with my Telescope Telescope Nights en us Procitovano 5 travnya 2024 How Many Stars You Can Observe www stargazing net Procitovano 5 travnya 2024 The Messier Marathon www messier seds org Procitovano 5 travnya 2024 English Neil 2018 Chronicling the golden age of astronomy a history of visual observing from Harriot to Moore Historical amp cultural astronomy Cham Springer international publishing ISBN 978 3 319 97707 2 Ford Dominic The New General Catalogue NGC In The Sky org angl Procitovano 5 travnya 2024 Batalha Natalie M Borucki William J Koch David G Bryson Stephen T Haas Michael R Brown Timothy M Caldwell Douglas A Hall Jennifer R Gilliland Ronald L 20 kvitnya 2010 SELECTION PRIORITIZATION AND CHARACTERISTICS OF KEPLER TARGET STARS The Astrophysical Journal T 713 2 s L109 L114 doi 10 1088 2041 8205 713 2 L109 ISSN 2041 8205 Procitovano 5 travnya 2024 Kepler K2 NASA Science science nasa gov amer Procitovano 5 travnya 2024 Ricker George R Winn Joshua N Vanderspek Roland Latham David W Bakos Gaspar A Bean Jacob L Berta Thompson Zachory K Brown Timothy M Buchhave Lars 24 zhovtnya 2014 Transiting Exoplanet Survey Satellite Journal of Astronomical Telescopes Instruments and Systems angl T 1 1 s 014003 doi 10 1117 1 JATIS 1 1 014003 ISSN 2329 4124 Procitovano 5 travnya 2024 Stassun Keivan G Oelkers Ryan J Pepper Joshua Paegert Martin Lee Nathan De Torres Guillermo Latham David W Charpinet Stephane Dressing Courtney D 1 veresnya 2018 The TESS Input Catalog and Candidate Target List The Astronomical Journal T 156 3 s 102 doi 10 3847 1538 3881 aad050 ISSN 0004 6256 Procitovano 5 travnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Lei Lei Zhu Qing Feng Kong Xu Wang Ting Gui Zheng Xian Zhong Shi Dong Dong Fan Lu Lu Liu Wei 1 bereznya 2023 Limiting Magnitudes of the Wide Field Survey Telescope WFST Research in Astronomy and Astrophysics T 23 3 s 035013 doi 10 1088 1674 4527 acb877 ISSN 1674 4527 Procitovano 5 travnya 2024 Yu Jiming Liu Zhengyan Yang Xiaohu Wang Yu Zhang Pengjie Zhang Xin Zhao Wen 1 lyutogo 2024 Measuring the Hubble Constant of Binary Neutron Star and Neutron Star Black Hole Coalescences Bright Sirens and Dark Sirens The Astrophysical Journal Supplement Series T 270 2 s 24 doi 10 3847 1538 4365 ad0ece ISSN 0067 0049 Procitovano 5 travnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Ned Wright s Javascript Cosmology Calculator www astro ucla edu Procitovano 5 travnya 2024 Chanchaiworawit K Guzman R Rodriguez Espinosa J M Castro Rodriguez N Salvador Sole E Calvi R Gallego J Herrero A Manrique A 11 serpnya 2017 Gran Telescopio Canarias observations of an overdense region of Lyman a emitters at z 6 5 Monthly Notices of the Royal Astronomical Society angl T 469 3 s 2646 2661 doi 10 1093 mnras stx782 ISSN 0035 8711 Procitovano 5 travnya 2024 TMT International Observatory TIO Procitovano 5 travnya 2024 Illingworth G D Magee D Oesch P A Bouwens R J Labbe I Stiavelli M van Dokkum P G Franx M Trenti M 21 zhovtnya 2013 THE HST EXTREME DEEP FIELD XDF COMBINING ALL ACS AND WFC3 IR DATA ON THE HUDF REGION INTO THE DEEPEST FIELD EVER The Astrophysical Journal Supplement Series T 209 1 s 6 doi 10 1088 0067 0049 209 1 6 ISSN 0067 0049 Procitovano 5 travnya 2024 Beckwith Steven V W Stiavelli Massimo Koekemoer Anton M Caldwell John A R Ferguson Henry C Hook Richard Lucas Ray A Bergeron Louis E Corbin Michael 2006 11 The Hubble Ultra Deep Field The Astronomical Journal angl T 132 5 s 1729 1755 doi 10 1086 507302 ISSN 0004 6256 Procitovano 5 travnya 2024 Bradley Larry D Adamo Angela Vanzella Eros Sharon Keren Brammer Gabriel Coe Dan Diego Jose M Kokorev Vasily Mahler Guillaume 2024 Unveiling the Cosmic Gems Arc at z sim10 2 with JWST doi 10 48550 ARXIV 2404 10770 Procitovano 5 travnya 2024 Heather Cameron Chantavat Teeraparb Chongchitnan Siri Silk Joseph 2024 Extreme value modelling of the brightest galaxies at z gtrsim9 doi 10 48550 ARXIV 2404 11567 Procitovano 5 travnya 2024 Telescope Aperture Explained With Illustrations Little Astronomy amer 27 listopada 2021 Procitovano 8 travnya 2024 Abbe E 1873 12 Beitrage zur Theorie des Mikroskops und der mikroskopischen Wahrnehmung Archiv fur Mikroskopische Anatomie nim T 9 1 s 413 468 doi 10 1007 BF02956173 ISSN 0176 7364 Procitovano 5 travnya 2024 Wang Changtao Tang Dongliang Wang Yanqin Zhao Zeyu Wang Jiong Pu Mingbo Zhang Yudong Yan Wei Gao Ping 18 grudnya 2015 Super resolution optical telescopes with local light diffraction shrinkage Scientific Reports angl T 5 1 s 18485 doi 10 1038 srep18485 ISSN 2045 2322 Procitovano 15 zhovtnya 2023 Greivenkamp John E 2004 Field guide to geometrical optics SPIE field guides Bellingham Wash SPIE Press ISBN 978 0 8194 5294 8 Sze S M Ng Kwok Kwok 2007 Physics of semiconductor devices vid 3rd ed Hoboken N J Wiley Interscience ISBN 978 0 471 14323 9 web archive org 5 chervnya 2002 Arhiv originalu za 5 chervnya 2002 Procitovano 5 travnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya Astronomical Image Retouching www eso org Procitovano 5 travnya 2024 Basic CCD image processing www eso org Procitovano 5 travnya 2024 web archive org 3 lyutogo 2016 Arhiv originalu za 3 lyutogo 2016 Procitovano 5 travnya 2024 Limiting Magnitude Astronomics com angl 10 travnya 2018 Procitovano 5 travnya 2024 This is the formula that we use with all of the telescopes we carry so that our published specs will be consistent from aperture to aperture from manufacturer to manufacturer G Z Butenko 2005 Optichni teleskopi HHI stolittya Astronomichnij kalendar s 204 208 Procitovano 12 serpnya 2023 Refraktor Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 402 ISBN 966 613 263 X Reflektor Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 402 ISBN 966 613 263 X Geometric Optics A Modern Course in University Physics Optics thermal amp modern physics 2023 Refraction and Dispersion of Light Telescope Reflecting Astronomy Optics Britannica angl Procitovano 22 zhovtnya 2023 Spherical Mirrors farside ph utexas edu Procitovano 22 zhovtnya 2023 Reflecting Telescopes lco global angl Procitovano 8 travnya 2024 Paul Baker and other three mirror anastigmatic aplanats www telescope optics net Procitovano 8 travnya 2024 Corsetti James A ta inshi 2019 Optical design of the Origins space telescope PDF anglijskoyu NASA s 9 Contreras James W Lightsey Paul A 22 zhovtnya 2004 Sasian Jose M red Optical design and analysis of the James Webb Space Telescope optical telescope element s 30 doi 10 1117 12 559871 Procitovano 8 travnya 2024 information eso org Adaptive Optics www eso org angl Procitovano 5 travnya 2024 Babcock H W 1953 10 The Possibility of Compensating Astronomical Seeing Publications of the Astronomical Society of the Pacific angl T 65 s 229 doi 10 1086 126606 ISSN 0004 6280 Procitovano 5 travnya 2024 Adaptive optics come into focus BBC News brit 18 lyutogo 2011 Procitovano 5 travnya 2024 Waldner Jean Baptiste Waldner Jean Baptiste Waldner Jean Baptiste 2008 Nanocomputers and swarm intelligence London ISTE u a ISBN 978 1 84821 009 7 Small Machines Large Opportunities A Report on the Emerging Field of Microdynamics Report of the Workshop on Microelectromechanical Systems Research Sponsored by the National Science Foundation angl AT amp T Bell Laboratories 1988 Adaptive Optics without trouble Technical articles Technical documents www okotech com Procitovano 5 travnya 2024 Hardy J W 06 1978 Active optics a new technology for the control of light angl T 66 IEEE Proceedings s 651 697 Bibcode 1978IEEEP 66 651H Greenwood Darryl P 1 bereznya 1977 Bandwidth specification for adaptive optics systems Journal of the Optical Society of America angl T 67 3 s 390 doi 10 1364 JOSA 67 000390 ISSN 0030 3941 Procitovano 5 travnya 2024 Miscellaneous Musings www quadibloc com Procitovano 5 travnya 2024 Schmidt Cassegrain telescope SCT www telescope optics net Procitovano 5 travnya 2024 SPACE OBSERVATORY TO STUDY THE FAR THE COLD AND THE DUSTY NASA press kit 2003 Braga Joao D Amico Flavio Avila Manuel A C Penacchioni Ana V Sacahui J Rodrigo Santiago Valdivino A de Mattiello Francisco Fatima Strauss Cesar Fialho Marcio A A 1 serpnya 2015 The protoMIRAX hard X ray imaging balloon experiment Astronomy amp Astrophysics angl 580 A108 arXiv 1505 06631 Bibcode 2015A amp A 580A 108B doi 10 1051 0004 6361 201526343 ISSN 0004 6361 Brett Tingley 13 lipnya 2022 Balloon borne telescope lifts off to study black holes and neutron stars Space com angl Procitovano 20 serpnya 2022 Atwood W B Abdo A A Ackermann M Althouse W Anderson B Axelsson M Baldini L Ballet J Band D L 1 chervnya 2009 The Large Area Telescope on Thefermi Gamma Ray Space Telescopemission The Astrophysical Journal 697 2 1071 1102 arXiv 0902 1089 Bibcode 2009ApJ 697 1071A doi 10 1088 0004 637X 697 2 1071 ISSN 0004 637X Ackermann M Ajello M Baldini L Ballet J Barbiellini G Bastieri D Bellazzini R Bissaldi E Bloom E D 13 lipnya 2017 Search for Extended Sources in the Galactic Plane Using Six Years ofFermi Large Area Telescope Pass 8 Data above 10 GeV The Astrophysical Journal angl 843 2 139 arXiv 1702 00476 Bibcode 2017ApJ 843 139A doi 10 3847 1538 4357 aa775a ISSN 1538 4357 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Krennrich F Bond I H Boyle P J Bradbury S M Buckley J H Carter Lewis D Celik O Cui W Daniel M 1 kvitnya 2004 VERITAS the Very Energetic Radiation Imaging Telescope Array System New Astronomy Reviews 2nd VERITAS Symposium on the Astrophysics of Extragalactic Sources angl 48 5 345 349 Bibcode 2004NewAR 48 345K doi 10 1016 j newar 2003 12 050 ISSN 1387 6473 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite journal title Shablon Cite journal cite journal a hdl access vimagaye hdl dovidka Weekes T C Cawley M F Fegan D J Gibbs K G Hillas A M Kowk P W Lamb R C Lewis D A Macomb D 1 lipnya 1989 Observation of TeV Gamma Rays from the Crab Nebula Using the Atmospheric Cerenkov Imaging Technique The Astrophysical Journal 342 379 Bibcode 1989ApJ 342 379W doi 10 1086 167599 ISSN 0004 637X Wolter H 1952 Glancing Incidence Mirror Systems as Imaging Optics for X rays Annalen der Physik 10 1 94 114 Bibcode 1952AnP 445 94W doi 10 1002 andp 19524450108 Wolter H 1952 Verallgemeinerte Schwarzschildsche Spiegelsysteme streifender Reflexion als Optiken fur Rontgenstrahlen Annalen der Physik 10 4 5 286 295 Bibcode 1952AnP 445 286W doi 10 1002 andp 19524450410 Giacconi R Branduardi G Briel U Epstein A Fabricant D Feigelson E Forman W Gorenstein P Grindlay J June 1979 The Einstein HEAO 2 X ray Observatory The Astrophysical Journal angl 230 540 Bibcode 1979ApJ 230 540G doi 10 1086 157110 ISSN 0004 637X DLRARTICLE DLR Portal angl Arhiv originalu za 16 serpnya 2022 Procitovano 20 serpnya 2022 Schwartz Daniel A 1 serpnya 2004 The development and scientific impact of the chandra x ray observatory International Journal of Modern Physics D 13 7 1239 1247 arXiv astro ph 0402275 Bibcode 2004IJMPD 13 1239S doi 10 1142 S0218271804005377 ISSN 0218 2718 Madejski Greg 2006 Recent and Future Observations in the X ray and Gamma ray Bands Chandra Suzaku GLAST and NuSTAR AIP Conference Proceedings 801 1 21 30 arXiv astro ph 0512012 Bibcode 2005AIPC 801 21M doi 10 1063 1 2141828 ISSN 0094 243X Arhiv originalu za 1 November 2010 Hailey Charles J An HongJun Blaedel Kenneth L Brejnholt Nicolai F Christensen Finn E Craig William W Decker Todd A Doll Melanie Gum Jeff 29 lipnya 2010 The Nuclear Spectroscopic Telescope Array NuSTAR optics overview and current status Space Telescopes and Instrumentation 2010 Ultraviolet to Gamma Ray SPIE 7732 197 209 Bibcode 2010SPIE 7732E 0TH doi 10 1117 12 857654 Allen C W 2000 Allen s astrophysical quantities vid 4th New York AIP Press ISBN 0 387 98746 0 OCLC 40473741 Ortiz Roberto Guerrero Martin A 28 chervnya 2016 Ultraviolet emission from main sequence companions of AGB stars Monthly Notices of the Royal Astronomical Society 461 3 3036 3046 doi 10 1093 mnras stw1547 ISSN 0035 8711 Optical telescope Academic Dictionaries and Encyclopedias angl Procitovano 22 zhovtnya 2023 Read Ground Based Astronomy A Ten Year Program at NAP edu angl Teleskop optichnij Astronomichnij enciklopedichnij slovnik za zag red I A Klimishina ta A O Korsun Lviv Golov astronom observatoriya NAN Ukrayini Lviv nac un t im Ivana Franka 2003 S 471 ISBN 966 613 263 X King Henry C 1 sichnya 2003 The History of the Telescope angl Courier Corporation ISBN 978 0 486 43265 6 What is infrared light Herschel Space Observatory brit Procitovano 15 zhovtnya 2023 Samuel Pierpont Langley earthobservatory nasa gov angl 3 travnya 2000 Procitovano 15 zhovtnya 2023 Eclipse Vicissitudes Thomas Edison and the Chickens American Scientist angl 6 lyutogo 2017 Procitovano 15 zhovtnya 2023 Detectors Infra red Ektron National Air and Space Museum airandspace si edu angl Procitovano 15 zhovtnya 2023 www ipac caltech edu angl Arhiv originalu za 18 chervnya 2010 Procitovano 30 kvitnya 2023 coolcosmos ipac caltech edu Arhiv originalu za 25 listopada 2003 Infrared telescope Space Exploration Light Detection amp Imaging Britannica angl Procitovano 15 zhovtnya 2023 Hamilton J 2010 July 2 NASA s flying telescope sees early success National Public Radio Retrieved from https www npr org 2010 07 02 128015118 nasas flying telescope sees early success Griggs B 2009 December 14 NASA launches infrared telescope to scan entire sky Cable News Network Retrieved from http www cnn com 2009 TECH space 12 14 wise spacecraft launch index html Verschuur Gerrit 2007 The Invisible Universe The Story of Radio Astronomy vid 2 Springer Science amp Business Media s 8 10 ISBN 978 0387683607 Britannica Concise Encyclopedia Encyclopaedia Britannica Inc 2008 s 1583 ISBN 978 1593394929 Marr Jonathan M Snell Ronald L Kurtz Stanley E 2015 Fundamentals of Radio Astronomy Observational Methods CRC Press s 21 24 ISBN 978 1498770194 Observatories Across the Electromagnetic Spectrum imagine gsfc nasa gov Procitovano 23 serpnya 2023 published Tanya Lewis 20 sichnya 2014 Neutrino Telescopes Launch New Era of Astronomy Space com angl Procitovano 18 lyutogo 2024 Anonymous 12 bereznya 2020 Neutrino Detectors for National Security Physics angl T 13 s 36 Procitovano 18 lyutogo 2024 Palladino Andrea Spurio Maurizio Vissani Francesco 10 lyutogo 2020 Neutrino telescopes and high energy cosmic neutrinos Universe T 6 2 s 30 doi 10 3390 universe6020030 ISSN 2218 1997 Procitovano 18 lyutogo 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya Levine James L 1 kvitnya 2004 Early Gravity Wave Detection Experiments 1960 1975 Physics in Perspective PIP T 6 1 s 42 75 doi 10 1007 s00016 003 0179 6 ISSN 1422 6944 Procitovano 27 kvitnya 2024 Here are some of the new ways researchers might detect gravitational waves amer 15 veresnya 2023 Procitovano 27 kvitnya 2024 Castelvecchi Davide 2015 09 Hunt for gravitational waves to resume after massive upgrade Nature angl T 525 7569 s 301 302 doi 10 1038 525301a ISSN 0028 0836 Procitovano 27 kvitnya 2024 LIGO P1800307 v8 GWTC 1 A Gravitational Wave Transient Catalog of Compact Binary Mergers Observed by LIGO and Virgo during the First and Second Observing Runs dcc ligo org Procitovano 27 kvitnya 2024 GW170817 Press Release LIGO Lab Caltech Procitovano 27 kvitnya 2024 Gravitational waves from a binary black hole merger observed by LIGO and Virgo LIGO Lab Caltech Procitovano 27 kvitnya 2024 web archive org 24 lyutogo 1998 Arhiv originalu za 24 lyutogo 1998 Procitovano 27 kvitnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya Letessier Selvon Antoine Stanev Todor 7 veresnya 2011 Ultrahigh energy cosmic rays Reviews of Modern Physics angl T 83 3 s 907 942 doi 10 1103 RevModPhys 83 907 ISSN 0034 6861 Procitovano 27 kvitnya 2024 Fleischer Robert L Price P B Walker Robert M 1975 Nuclear tracks in solids principles and applications Berkeley Univ of California Pr ISBN 978 0 520 02665 0 web archive org 5 bereznya 2013 Arhiv originalu za 5 bereznya 2013 Procitovano 27 kvitnya 2024 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 bot Storinki z posilannyami na dzherela de status originalnogo URL nevidomij posilannya web archive org 26 sichnya 2021 Arhiv originalu za 26 sichnya 2021 Procitovano 13 serpnya 2023 Inozemtseva O I Kapitonov Yu A 1 lipnya 1964 Azimuthal telescope for the investigation of variations of cosmic rays in dependence on the incident direction of the primary radiation angl Procitovano 13 serpnya 2023 Alt Azimuth Mounts an overview ScienceDirect Topics www sciencedirect com Procitovano 15 zhovtnya 2023 L I Snezhko Proekt BTA issledovanie sostoyanie i perspektivy na sajte Sluzhby ekspluatacii kompleksa BTA Arhiv originalu za 30 chervnya 2013 Procitovano 31 serpnya 2010 ros Altazimuth Mount Academic Accelerator Mounting your telescope British Astronomical Association brit Procitovano 15 zhovtnya 2023 ESO The VLT Adapter Rotators www eso org Procitovano 15 zhovtnya 2023 Ispolzovanie ekvatorialnoj montirovki A Guide to Choosing an Equatorial Telescope Mount Nature TTL Lee 20 listopada 2020 Can You Carry a Telescope on a Plane Backyard Stargazers amer Procitovano 13 serpnya 2023 Welcome to SuperBIT SuperBIT Balloon borne Imaging Telescope sites physics utoronto ca Procitovano 15 zhovtnya 2023 published Stefanie Waldek 11 lipnya 2022 A NASA telescope aboard a high altitude balloon will float over the South Pole to study a star killer Space com angl Procitovano 15 zhovtnya 2023 Hill Samantha 2 travnya 2023 First image from new balloon based telescope revealed Astronomy com Astronomy Magazine amer Procitovano 15 zhovtnya 2023 SuperBIT Super Pressure Balloon blogs nasa gov amer 25 travnya 2023 Procitovano 15 zhovtnya 2023 Unikalnij teleskop SuperBIT zrobiv prigolomshlivi foto tumannosti Tarantula i zitknennya galaktik Avtor Mihajlo Goda 25 04 2023 20 19 First space images captured by balloon borne telescope April 21 2023 Naukovij aerostat NASA vpav u Tihij okean vnaslidok anomaliyi Svitlana Anisimova 16 05 2023 Rapti A S 1 sichnya 2000 Atmospheric transparency atmospheric turbidity and climatic parameters Solar Energy T 69 2 s 99 111 doi 10 1016 S0038 092X 00 00053 0 ISSN 0038 092X Procitovano 15 zhovtnya 2023 Mirzoyan Razmik 2022 04 Technological Novelties of Ground Based Very High Energy Gamma Ray Astrophysics with the Imaging Atmospheric Cherenkov Telescopes Universe angl T 8 4 s 219 doi 10 3390 universe8040219 ISSN 2218 1997 Procitovano 15 zhovtnya 2023 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite news title Shablon Cite news cite news a Obslugovuvannya CS1 Storinki iz nepoznachenim DOI z bezkoshtovnim dostupom posilannya The South Pole Is a Great Place to View Space Science angl 20 bereznya 2014 Procitovano 15 zhovtnya 2023 Why a Telescope in Space NASA Science science nasa gov angl Procitovano 15 zhovtnya 2023 Jennison R C 1 chervnya 1958 A Phase Sensitive Interferometer Technique for the Measurement of the Fourier Transforms of Spatial Brightness Distributions of Small Angular Extent Monthly Notices of the Royal Astronomical Society angl T 118 3 s 276 284 doi 10 1093 mnras 118 3 276 ISSN 0035 8711 Procitovano 5 travnya 2024 Barnard E E 1917 Focal length of the 40 inch telescope of the Yerkes Observatory The Astronomical Journal 31 24 Bibcode 1917AJ 31 24B doi 10 1086 104239 Scharmer Goran B Bjelksjo Klas Korhonen Tapio K Lindberg Bo Petterson Bertil 1 lyutogo 2003 Keil Stephen L red The 1 meter Swedish solar telescope s 341 doi 10 1117 12 460377 Procitovano 27 kvitnya 2024 web archive org 6 travnya 2021 Arhiv originalu za 6 travnya 2021 Procitovano 13 serpnya 2023 The Lick Observatory Collections Project Building the Observatory collections ucolick org Procitovano 27 kvitnya 2024 Veron Philippe 2003 L equatorial de la tour de l est de l observatoire de Paris The Paris Observatory s eastern tower s equatorial refracting telescope Revue d histoire des sciences T 56 1 s 191 220 doi 10 3406 rhs 2003 2179 Procitovano 13 serpnya 2023 Caplan James Tully Francoise Le Guet 2008 02 Book Review The Meudon Refractor La Grande Lunette de Meudon Les Yeux de la Decouverte Journal for the History of Astronomy angl T 39 1 s 131 133 doi 10 1177 002182860803900114 ISSN 0021 8286 Procitovano 27 kvitnya 2024 web archive org 3 grudnya 2007 Arhiv originalu za 3 grudnya 2007 Procitovano 13 serpnya 2023 Forderverein AStW und ZGP Berlin e V www astw de Procitovano 13 serpnya 2023 web archive org 14 lyutogo 2007 Arhiv originalu za 14 lyutogo 2007 Procitovano 13 serpnya 2023 StarrySkiesShop StarrySkiesShop angl Procitovano 13 serpnya 2023 Griffith Observatory Southern California s gateway to the cosmos Griffith Observatory Procitovano 13 serpnya 2023 W M Keck Observatory The Keck Observatory telescopes on Maunakea in Hawaii are the world s largest optical and infrared telescopes Keck Observatory s vision is to advance the frontiers of astronomy and share our discoveries with the world Procitovano 13 serpnya 2023 Giant telescope opens both eyes brit 6 bereznya 2008 Procitovano 27 kvitnya 2024 information eso org Very Large Telescope www eso org angl Procitovano 13 serpnya 2023 The Subaru Telescope web japan org anglijskoyu Procitovano 27 kvitnya 2024 Agency Canadian Space 18 lyutogo 2011 James Webb Space Telescope What s New Canadian Space Agency Procitovano 13 serpnya 2023 web archive org 22 chervnya 2009 Arhiv originalu za 22 chervnya 2009 Procitovano 13 serpnya 2023 Belleville Michelle 24 veresnya 2019 Hubble Space Telescope NASA Procitovano 13 serpnya 2023 Johnson Michele 31 bereznya 2015 Kepler and K2 Missions NASA Procitovano 13 serpnya 2023 Cosmos Home Cosmos www cosmos esa int Procitovano 13 serpnya 2023 TMT International Observatory TIO Procitovano 13 serpnya 2023 information eso org ELT ESO angl Procitovano 13 serpnya 2023 Giant Magellan Telescope Giant Magellan Telescope amer Procitovano 13 serpnya 2023 See the Universe in action rubinobservatory org amer Procitovano 13 serpnya 2023 Astronomy Go All Telescope Brands 2023 List GO ASTRONOMY Go Astronomy com amer Procitovano 23 zhovtnya 2023 Telescopes In Popular Culture Telescopemaster nl NL 21 serpnya 2023 Procitovano 9 sichnya 2024 Myers Toni Altman Scott D McArthur Megan 19 bereznya 2010 Hubble 3D IMAX Space Ltd Warner Bros procitovano 7 travnya 2024 Gal Shai Straughn Amber Zurbuchen Thomas 24 lipnya 2023 Unknown Cosmic Time Machine Story Syndicate Netflix procitovano 7 travnya 2024 Koenig Kris 1 lipnya 2009 400 Years of the Telescope Interstellar Media Productions procitovano 7 travnya 2024 Cosmis Flows The Cartographers of the Universe TMBD anglijskoyu 04 kvitnya 2019 Procitovano 7 travnya 2024 Kahn Nathaniel Bullock Blake Dalcanton Julianne 2 lyutogo 2016 Telescope RadicalMedia procitovano 7 travnya 2024 Murray Meghan Miner 22 lipnya 2019 Why Are Native Hawaiians Protesting Against a Telescope The New York Times amer ISSN 0362 4331 Procitovano 9 sichnya 2024 Magazine Smithsonian Herman Doug The Heart of the Hawaiian Peoples Arguments Against the Telescope on Mauna Kea Smithsonian Magazine angl Procitovano 9 sichnya 2024 Pomilka cituvannya Teg lt ref gt z nazvoyu 1 viznachenij u lt references gt ne vikoristovuyetsya v poperednomu teksti LiteraturaKing Henry C 1979 The history of the telescope H Spencer Jones New York Dover Publications ISBN 0 486 23893 8 OCLC 6025190 Watson Fred 2007 Stargazer the life and times of the telescope Crows Nest NSW Allen amp Unwin ISBN 978 1 74176 392 8 OCLC 173996168 Golovko M V Kryachko I P 2018 Astronomiya Navchalnij posibnik dlya profilnoyi shkoli PDF Kiyiv Konvi Print ISBN 978 617 7724 24 6 Panko O O 2020 Zagalna astronomiya Navchalnij posibnik PDF Odesa ONU im I Mechnikova ISBN 978 617 689 390 5 A P Vidmachenko O S Dyelyec Zh M Dlugach O V Zahozhaj N M Kostogriz V M Krushevska Yu G Kuznyecova O V Morozhenko P V Nevodovskij O S Ovsak O E Rozenbush Ya O Romanyuk V I Shavlovskij E G Yanovickij Doslidzhennya z fiziki planetnih atmosfer ta malih til Sonyachnoyi sistemi ekzoplanet ta diskovih struktur navkolo zir Kiyiv GAO NANU 2015 ISBN 978 966 02 7836 3 Cya stattya nalezhit do vibranih statej Ukrayinskoyi Vikipediyi