Жири́ (інколи ліпіди) — велика група органічних сполук, які, з фізичного погляду, мають меншу від одиниці питому вагу і, як правило, розчинні в неполярних органічних розчинниках, як правило не розчиняються у воді, і під звичайним тиском їх не можна перегнати, не розігрівши.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV5TDFSeWFXRmplV3huYkhsalpYSnBiaTV6ZG1jdk1qSXdjSGd0VkhKcFlXTjViR2RzZVdObGNtbHVMbk4yWnk1d2JtYz0ucG5n.png)
В організмі людини основну частину жирів становлять тригліцериди. Крім них жирами називають фосфоліпіди, стероли (в тому числі холестерол).
Жири містяться у тваринних і рослинних організмах. Кожна молекула рослинного або тваринного жиру являє собою змішаний естер гліцерину. Такий жир може бути моно-, ди- та тригліцеридом різних органічних кислот.
Терміни
На позначення жирів вживають також слова «олії», «масла» і «ліпіди».
Слово «олії», як правило, вживають для позначення жирів, які є рідкими при кімнатній температурі, у той час як слово «жири» зазвичай використовують для позначення жирів, які є твердими речовинами при нормальній кімнатній температурі.
«Ліпіди» вживають для позначення рідких і твердих жирів, а також інших пов'язаних з жиром речовин, як правило, в медичному або біохімічному контексті.
Слова «олії» і «масло» також вжиивають для будь-яких речовин, незалежно від їх хімічної структури, що не змішуються з водою і жирні на дотик: ефірні олії, терпентинова олія, мінеральні олії, солярове масло, . Мінеральні олії також називають мінеральними оливами та мінеральними маслами.
Ефірні олії, отримані з різних частин деяких рослин і з фізичного погляду подібні до жирів (олій), але хімічно вони дуже відрізняються від них: зовсім не мають у своєму складі гліцеринових ефірів жирних кислот, а містять у собі різні спирти, альдегіди та органічні сполуки.
Мінеральні олії — добуваються перегонкою нафти, і складаються з вуглеводнів та зовсім не мають у своєму складі гліцеринових ефірів жирних кислот.
Етимологія
Жир — «сало, корм, буковий горіх, жолудь». Загальноприйнятої етимології немає.
Розміщення жирів у рослинних і тваринних організмах
Жири містяться майже в усіх частинах та органах рослин і тварин, проте розміщені вони нерівномірно. У рослинах найбільше жиру скупчено в насінні та в їхньому зародку, рідше у плодовій оболонці, що оточує ядро: пальмовий горіх, маслини.
У тілі тварин жир розподіляються нерівномірно, і головним чином накопичується в зашкірній клітковині, тканинах, що обволікають органи, які визначаються посиленою діяльністю: серце, нирки та ін.. В кістковому мозку міститься до 90% жиру.
У клітинах рослин і тварин жир має вигляд дрібних краплинок, що утворюють разом з іншим вмістом клітин емульсію.
Класифікація жирів
Жири містяться у тваринних і рослинних організмах. Тому за походженням вони поділяються на тваринні і рослинні, які своєю чергою підрозділяються на тверді і рідкі.
Рідкі жири інколи називають жирною олією, щоб диференціювати їх від мінеральних і ефірних олій. Найчастіше, рідкі жири називають просто олією.
Тверді жири тваринного походження часто називають салом. Деякі тверді тваринні і рослинні олії називають маслами: коров'ячий молочний жир і жир бобів какао. Жири тваринного походження мають при кімнатній температурі, як правило, тверду консистенцію, а риб'ячий жир та більшість рослинних жирів — рідку. З рослинних жирів твердими є масло какао та пальмова олія.
Рідкі жири тваринного походження добуваються майже лише з морських тварин та риб, і їх підрозділяють в залежності від кількості в них холестеролу. Печінкова олія деяких риб вирізняється високим вмістом холестерину. Трини і трани витоплюються з усього тіла морських тварин. В тринах, на відміну від транів, міститься багато гліцеридів твердих жирних кислот. Рослинні жири бувають рідкими (соняшникова, бавовняна, соєва, ріпакова, кукурудзяна олії і ін.) та твердими (кокосова, пальмова, какао-олія тощо).
Хімічний склад жирів
Звичайний жир складається з ліпідів, не жирових та азотовмісних речовин, вуглеводів та мінеральних елементів. Чистий жир являє собою естером триатомного спирту гліцерину СН2ОН — СНОН — СН2ОН і різноманітних жирних кислот. Серед них можуть бути як:
- насичені жирні кислоти, наприклад пальмітинова С15Н31СООН і стеаринова С17Н35СООН,
так і:
- ненасичені жири (у тому разі з одним подвійним зв'язком — наприклад олеїнова кислота С17Н33СООН); з двома — лінолева кислота і з трьома подвійними зв'язками (ліноленова кислота), а також з потрійним зв'язком, наприклад С17Н31СООН), або навіть чотири (як у арахідонової кислоти) подвійні зв'язки між атомами вуглецю, — і трапляються лише в рослинних жирах і так званому риб'ячому жирі, в організмі людини не синтезуються, але потрібні для багатьох біохімічних процесів, і тому їх відносять до незамінних продуктів живлення. Суміш ненасичених жирних кислот називають вітаміном F.
Жирно-кислотний спектр жирів різноманітний. У рослинному й тваринному світі налічується близько 1300 видів жирів, але елементний склад їх відносно мало коливається й дорівнює в середньому, %:
С — 76 — 79, Н — 11 — 13 і О — 10 — 12.
Шляхом гідролізу (омилення) жири легко розщеплюються на гліцерин і жирні кислоти, причому різні кислоти проявляють неоднакову стійкість до дії високих температур і мікроорганізмів. Так, насичені жирні кислоти досить стійкі не тільки при звичайних температурах, але й при нагріванні навіть до 400 °C вони важко втрачають свою карбоксильну групу й не розкладаються.
Досить стійкими є й ненасичені жирні кислоти з одним подвійним зв'язком (типу олеїнової).
Ненасичені жирні кислоти із двома й більшим числом подвійних зв'язків менш стійкі; вони окислюються, твердіють, стають темними, з часом мають неприємний запах. На це потрібно звертати увагу при використанні їх. Вони легко окислюються й полімеризуються, а при нагріванні до 300 °C розпадаються з розривом вуглецевого ланцюга й утворенням суміші насичених і ненасичених вуглеводнів жирного ряду.
Для хімічної характеристики жирів й інших ліпідів визначаються температура плавлення й числа — йодне, омилення й кислотності.
Гідрогенізація жирів
Методом каталітичної гідрогенізації (з використанням нікелевих каталізаторів), рослинні олії і рідкі тваринні жири: морських ссавців, риби, переводять у тверді жири. Продукт реакції називається саломасом («штучним салом»). Саломаси використовують як основу для виготовлення маргарину, інших харчових жирів, мила. Вперше гідрогенізацію жирів здійснив С.Фокін в 1906 році.
Існує думка про шкідливість систематичного споживання не повністю гідрованих олій (транс-жирів) і продуктів на їх основі (печиво, чипси, картопля фрі) для людини. Вони збільшують ризик ішемічних захворювань на серце, мозок, сприяють іншим видам атеросклерозу, викликає порушення процесів синтезу холестеролу.
На перших етапах вживання гідрованих олій, кількість транс-карбонових кислот в складі маргаринів досягала 50%, що не дозволяло уникнути негативних наслідків для здоров'я. Для зниження рівня транскарбованих кислот в маргарини додають більшу кількість нативних рослинних олій, таким чином кількість транс-карбонових кислот в кінцевому продукті може досягати 15-20%.
Біологічне значення жирів
Біологічне значення жирів зумовлене тим, що вони є носіями таких життєво необхідних для організму речовин, як поліненасичені жирні кислоти, жиророзчинні вітаміни, фосфоліпіди, стероли. Отже, біологічна роль жирів залежить від жирнокислотного складу та наявності інших компонентів — фосфоліпідів, вітамінів тощо.
У харчуванні
Жири — важливий харчовий продукт людини. Вони становлять головний компонент таких харчових продуктів, як вершкове масло, рослинні олії, маргарин, смалець. Багато жирів міститься у свинячому салі та у сирі.
Значення жирів у харчуванні різноманітне. Недостатнє надходження жирів у їжу негативно впливає на різні види обміну речовин, функціональний стан окремих органів і систем і, у підсумку, на працездатність і опірність організму несприятливим чинникам навколишнього середовища, у тому числі інфекційним агентам. Недостатня енергетична цінність раціонів харчування призводить до виснаження жирових депо у підшкірній основі.
Підшкірна основа виконує низку важливих функцій в організмі: теплоізоляційну (захищає глибоко розміщені тканини від надмірного впливу холоду і тепла), амортизаційну (охороняє кістки, тканини і внутрішні органи від поштовхів і ударів), естетичну (надає формам тіла ніжну округлість). Жири є найважливішим енергетичним компонентом харчового раціону — 1 г жирів дає 37,7 кДж (9 ккал) енергії, їх біологічне значення зумовлене тим, що вони є носіями таких життєво необхідних для організму речовин, як поліненасичені жирні кислоти, жиророзчинні вітаміни (віт. D, E і К; тобто вітаміни, які можуть тільки перетравлюватися, всмоктуватися, і транспортуватися в поєднанні з жирами), фосфоліпіди, стероли. Вони поліпшують смакові якості їжі, впливають на засвоюваність низки нутрієнтів. Так, засвоюваність каротину у присутності оптимальної кількості жиру в їжі досягає 80-90%, тоді як за умови його недостачі β-каротин майже не засвоюється. Однак надмірне споживання жирів погіршує засвоюваність білків, кальцію, магнію, підвищує потребу у вітамінах, що беруть участь у жировому обміні. Надмірне споживання жирів гальмує і затримує евакуацію з нього їжі, спричиняючи перенапруження функцій інших органів травлення.
Достатня кількість жирів у харчовому раціоні забезпечує його енергетичну адекватність енерговитратам організму і високу інтенсивність пластичних процесів, зокрема синтез білка. Вони входять до складу тканин тварин, рослин. Вегетативні частини рослин накопичують не більше 5% ліпідів, насіння — до 50% і більше. В організмі людини в нормі міститься 10-20% жиру, але за наявності деяких порушень жирового обміну його кількість може змінюватися. На відміну від вуглеводів і тим більше білків, жири відкладаються у великих кількостях у депо (підшкірна основа, сальник) і створюють в організмі великі запаси енергії. Нормальної комплекції доросла людина має у своєму організмі 9-12 кг жиру, що відповідає 251000-377000 кДж (60000-90000 ккал). Ця енергія витрачається у всіх випадках недостатнього харчування.
Безпосередньо з лікарською метою на жирах готують мазі, емульсії, пасти, які сприяють поглинанню активних речовин організмом, пом'якшують і продовжують їхню дію.
У промисловості
Деякі жири (здебільшого рослинного походження) використовують для виробництва мила.
Інше
Протягом тисячоліть люди застосовували для освітлення свічки та каганці, які використовували масло або жир. Давні єгиптяни використовували оливкову олію як мастило при переміщенні важких будівельних блоків.
Див. також
Примітки
- Єлагін Г. І., Литвиненко І. В., Щербина В. С. Оцінка теплоти згорання рослинних масел та жирів розрахунковим методом[недоступне посилання з липня 2019] // Пожежна безпека: теорія і практика. Збірник наукових праць[недоступне посилання з травня 2019]. — 2010, № 5[недоступне посилання з липня 2019]
- Етимологічний словник української мови: В. 7 т./ АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.), В. Т. Коломієць, О. Б. Ткаченко та ін.— К.: Наук. думка, 1985. Том другий Д/Копці
- В. М. Поліщук Тваринні та рослинні жири як сировина для виробництва біодизеля (узагальнення досвіду) / Науковий вісник Національного університету біоресурсів і природокористування України Збірник наукових праць [ 1 грудня 2012 у Wayback Machine.]. — 2010, Вип.144.
- Словник української мови: Том дев'ятий С / Редкол. І. К. Білодід та ін., редактори тому: І. С. Назарова, О. П. Петровська, Л. Г. Скрипник, Л. А. Юрчук — К.:"Наукова думка", 1978
- Лікарські рослини: Енциклопедичний довідник/ Відп. ред. А. М. Гродзінський.—К.: Видавництво «Українська енциклопедія» ім. М. П. Бажана, Український виробничо-комерційний центр «Олімп», 1992.—544с.
- Ю. О. Ластухін Хімія природних органічних сполук: Навч.посібник. — Львів: Національний університет «Львівська політехніка» (Інформаційно-видавничий центр «Інтелект+» Інституту післядипломної освіти), «Інтелект-Захід», 2005. — 506с.
- . Архів оригіналу за 5 жовтня 2013. Процитовано 2 жовтня 2013.
- Етимологічний словник української мови: В. 7 т./ АН УРСР. Ін-т мовознавства ім. О. О. Потебні; Редкол. О. С. Мельничук (головний ред.) та ін.— К.: Наук. думка, 1983— . — Т. З.: Кора — М/ Укл.:Р. В. Болдирєв та ін.-1989.-552с. . 10450 прим.
Джерела
- В. І. Саранчук, М. О. Ільяшов, В. В. Ошовський, В. С. Білецький. Хімія і фізика горючих копалин. — Донецьк: Східний видавничий дім, 2008. — с. 600.
- Губський Ю.І (2000). (PDF). Київ-Тернопіль: Укрмедкнига. с. 74,190,191,209,231,389. ISBN . Архів оригіналу (PDF) за 9 квітня 2016. Процитовано 27 березня 2016.
- Лиходід В. С., Владімірова О. В., Дорошенко В. В. Оздоровче харчування: Навчальний посібник для студентів факультету фізичного виховання. — Запоріжжя: ЗНУ, 2006
- В. М. Поліщук Тваринні та рослинні жири як сировина для виробництва біодизеля (узагальнення досвіду) Науковий вісник Національного університету біоресурсів і природокористування України Збірник наукових праць [ 1 грудня 2012 у Wayback Machine.]. — 2010, Вип.144.
Посилання
- Фармацевтична енциклопедія — ЖИРИ [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Енциклопедія сучасної України — ЖИРИ́ [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.]
- Encyclopaedia Britannica — Fat [ 27 лютого 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zapit Zhir perenapravlyaye syudi div takozh Zhir znachennya Zhiri inkoli lipidi velika grupa organichnih spoluk yaki z fizichnogo poglyadu mayut menshu vid odinici pitomu vagu i yak pravilo rozchinni v nepolyarnih organichnih rozchinnikah yak pravilo ne rozchinyayutsya u vodi i pid zvichajnim tiskom yih ne mozhna peregnati ne rozigrivshi Strukturna formula trigliceridiv Literoyu R radikali poznacheni zalishki zhirnih kislot V organizmi lyudini osnovnu chastinu zhiriv stanovlyat trigliceridi Krim nih zhirami nazivayut fosfolipidi steroli v tomu chisli holesterol Zhiri mistyatsya u tvarinnih i roslinnih organizmah Kozhna molekula roslinnogo abo tvarinnogo zhiru yavlyaye soboyu zmishanij ester glicerinu Takij zhir mozhe buti mono di ta trigliceridom riznih organichnih kislot TerminiNa poznachennya zhiriv vzhivayut takozh slova oliyi masla i lipidi Slovo oliyi yak pravilo vzhivayut dlya poznachennya zhiriv yaki ye ridkimi pri kimnatnij temperaturi u toj chas yak slovo zhiri zazvichaj vikoristovuyut dlya poznachennya zhiriv yaki ye tverdimi rechovinami pri normalnij kimnatnij temperaturi Lipidi vzhivayut dlya poznachennya ridkih i tverdih zhiriv a takozh inshih pov yazanih z zhirom rechovin yak pravilo v medichnomu abo biohimichnomu konteksti Slova oliyi i maslo takozh vzhiivayut dlya bud yakih rechovin nezalezhno vid yih himichnoyi strukturi sho ne zmishuyutsya z vodoyu i zhirni na dotik efirni oliyi terpentinova oliya mineralni oliyi solyarove maslo Mineralni oliyi takozh nazivayut mineralnimi olivami ta mineralnimi maslami Efirni oliyi otrimani z riznih chastin deyakih roslin i z fizichnogo poglyadu podibni do zhiriv olij ale himichno voni duzhe vidriznyayutsya vid nih zovsim ne mayut u svoyemu skladi glicerinovih efiriv zhirnih kislot a mistyat u sobi rizni spirti aldegidi ta organichni spoluki Mineralni oliyi dobuvayutsya peregonkoyu nafti i skladayutsya z vuglevodniv ta zovsim ne mayut u svoyemu skladi glicerinovih efiriv zhirnih kislot EtimologiyaZhir salo korm bukovij gorih zholud Zagalnoprijnyatoyi etimologiyi nemaye Rozmishennya zhiriv u roslinnih i tvarinnih organizmahZhiri mistyatsya majzhe v usih chastinah ta organah roslin i tvarin prote rozmisheni voni nerivnomirno U roslinah najbilshe zhiru skupcheno v nasinni ta v yihnomu zarodku ridshe u plodovij obolonci sho otochuye yadro palmovij gorih maslini U tili tvarin zhir rozpodilyayutsya nerivnomirno i golovnim chinom nakopichuyetsya v zashkirnij klitkovini tkaninah sho obvolikayut organi yaki viznachayutsya posilenoyu diyalnistyu serce nirki ta in V kistkovomu mozku mistitsya do 90 zhiru U klitinah roslin i tvarin zhir maye viglyad dribnih kraplinok sho utvoryuyut razom z inshim vmistom klitin emulsiyu Klasifikaciya zhirivZhiri mistyatsya u tvarinnih i roslinnih organizmah Tomu za pohodzhennyam voni podilyayutsya na tvarinni i roslinni yaki svoyeyu chergoyu pidrozdilyayutsya na tverdi i ridki Ridki zhiri inkoli nazivayut zhirnoyu oliyeyu shob diferenciyuvati yih vid mineralnih i efirnih olij Najchastishe ridki zhiri nazivayut prosto oliyeyu Tverdi zhiri tvarinnogo pohodzhennya chasto nazivayut salom Deyaki tverdi tvarinni i roslinni oliyi nazivayut maslami korov yachij molochnij zhir i zhir bobiv kakao Zhiri tvarinnogo pohodzhennya mayut pri kimnatnij temperaturi yak pravilo tverdu konsistenciyu a rib yachij zhir ta bilshist roslinnih zhiriv ridku Z roslinnih zhiriv tverdimi ye maslo kakao ta palmova oliya Ridki zhiri tvarinnogo pohodzhennya dobuvayutsya majzhe lishe z morskih tvarin ta rib i yih pidrozdilyayut v zalezhnosti vid kilkosti v nih holesterolu Pechinkova oliya deyakih rib viriznyayetsya visokim vmistom holesterinu Trini i trani vitoplyuyutsya z usogo tila morskih tvarin V trinah na vidminu vid traniv mistitsya bagato gliceridiv tverdih zhirnih kislot Roslinni zhiri buvayut ridkimi sonyashnikova bavovnyana soyeva ripakova kukurudzyana oliyi i in ta tverdimi kokosova palmova kakao oliya tosho Himichnij sklad zhirivZvichajnij zhir skladayetsya z lipidiv ne zhirovih ta azotovmisnih rechovin vuglevodiv ta mineralnih elementiv Chistij zhir yavlyaye soboyu esterom triatomnogo spirtu glicerinu SN2ON SNON SN2ON i riznomanitnih zhirnih kislot Sered nih mozhut buti yak nasicheni zhirni kisloti napriklad palmitinova S15N31SOON i stearinova S17N35SOON tak i nenasicheni zhiri u tomu razi z odnim podvijnim zv yazkom napriklad oleyinova kislota S17N33SOON z dvoma linoleva kislota i z troma podvijnimi zv yazkami linolenova kislota a takozh z potrijnim zv yazkom napriklad S17N31SOON abo navit chotiri yak u arahidonovoyi kisloti podvijni zv yazki mizh atomami vuglecyu i traplyayutsya lishe v roslinnih zhirah i tak zvanomu rib yachomu zhiri v organizmi lyudini ne sintezuyutsya ale potribni dlya bagatoh biohimichnih procesiv i tomu yih vidnosyat do nezaminnih produktiv zhivlennya Sumish nenasichenih zhirnih kislot nazivayut vitaminom F Zhirno kislotnij spektr zhiriv riznomanitnij U roslinnomu j tvarinnomu sviti nalichuyetsya blizko 1300 vidiv zhiriv ale elementnij sklad yih vidnosno malo kolivayetsya j dorivnyuye v serednomu S 76 79 N 11 13 i O 10 12 Shlyahom gidrolizu omilennya zhiri legko rozsheplyuyutsya na glicerin i zhirni kisloti prichomu rizni kisloti proyavlyayut neodnakovu stijkist do diyi visokih temperatur i mikroorganizmiv Tak nasicheni zhirni kisloti dosit stijki ne tilki pri zvichajnih temperaturah ale j pri nagrivanni navit do 400 C voni vazhko vtrachayut svoyu karboksilnu grupu j ne rozkladayutsya Dosit stijkimi ye j nenasicheni zhirni kisloti z odnim podvijnim zv yazkom tipu oleyinovoyi Nenasicheni zhirni kisloti iz dvoma j bilshim chislom podvijnih zv yazkiv mensh stijki voni okislyuyutsya tverdiyut stayut temnimi z chasom mayut nepriyemnij zapah Na ce potribno zvertati uvagu pri vikoristanni yih Voni legko okislyuyutsya j polimerizuyutsya a pri nagrivanni do 300 C rozpadayutsya z rozrivom vuglecevogo lancyuga j utvorennyam sumishi nasichenih i nenasichenih vuglevodniv zhirnogo ryadu Dlya himichnoyi harakteristiki zhiriv j inshih lipidiv viznachayutsya temperatura plavlennya j chisla jodne omilennya j kislotnosti Gidrogenizaciya zhirivMetodom katalitichnoyi gidrogenizaciyi z vikoristannyam nikelevih katalizatoriv roslinni oliyi i ridki tvarinni zhiri morskih ssavciv ribi perevodyat u tverdi zhiri Produkt reakciyi nazivayetsya salomasom shtuchnim salom Salomasi vikoristovuyut yak osnovu dlya vigotovlennya margarinu inshih harchovih zhiriv mila Vpershe gidrogenizaciyu zhiriv zdijsniv S Fokin v 1906 roci Isnuye dumka pro shkidlivist sistematichnogo spozhivannya ne povnistyu gidrovanih olij trans zhiriv i produktiv na yih osnovi pechivo chipsi kartoplya fri dlya lyudini Voni zbilshuyut rizik ishemichnih zahvoryuvan na serce mozok spriyayut inshim vidam aterosklerozu viklikaye porushennya procesiv sintezu holesterolu Na pershih etapah vzhivannya gidrovanih olij kilkist trans karbonovih kislot v skladi margariniv dosyagala 50 sho ne dozvolyalo uniknuti negativnih naslidkiv dlya zdorov ya Dlya znizhennya rivnya transkarbovanih kislot v margarini dodayut bilshu kilkist nativnih roslinnih olij takim chinom kilkist trans karbonovih kislot v kincevomu produkti mozhe dosyagati 15 20 Biologichne znachennya zhirivBiologichne znachennya zhiriv zumovlene tim sho voni ye nosiyami takih zhittyevo neobhidnih dlya organizmu rechovin yak polinenasicheni zhirni kisloti zhirorozchinni vitamini fosfolipidi steroli Otzhe biologichna rol zhiriv zalezhit vid zhirnokislotnogo skladu ta nayavnosti inshih komponentiv fosfolipidiv vitaminiv tosho U harchuvanni Zhiri vazhlivij harchovij produkt lyudini Voni stanovlyat golovnij komponent takih harchovih produktiv yak vershkove maslo roslinni oliyi margarin smalec Bagato zhiriv mistitsya u svinyachomu sali ta u siri Znachennya zhiriv u harchuvanni riznomanitne Nedostatnye nadhodzhennya zhiriv u yizhu negativno vplivaye na rizni vidi obminu rechovin funkcionalnij stan okremih organiv i sistem i u pidsumku na pracezdatnist i opirnist organizmu nespriyatlivim chinnikam navkolishnogo seredovisha u tomu chisli infekcijnim agentam Nedostatnya energetichna cinnist racioniv harchuvannya prizvodit do visnazhennya zhirovih depo u pidshkirnij osnovi Pidshkirna osnova vikonuye nizku vazhlivih funkcij v organizmi teploizolyacijnu zahishaye gliboko rozmisheni tkanini vid nadmirnogo vplivu holodu i tepla amortizacijnu ohoronyaye kistki tkanini i vnutrishni organi vid poshtovhiv i udariv estetichnu nadaye formam tila nizhnu okruglist Zhiri ye najvazhlivishim energetichnim komponentom harchovogo racionu 1 g zhiriv daye 37 7 kDzh 9 kkal energiyi yih biologichne znachennya zumovlene tim sho voni ye nosiyami takih zhittyevo neobhidnih dlya organizmu rechovin yak polinenasicheni zhirni kisloti zhirorozchinni vitamini vit D E i K tobto vitamini yaki mozhut tilki peretravlyuvatisya vsmoktuvatisya i transportuvatisya v poyednanni z zhirami fosfolipidi steroli Voni polipshuyut smakovi yakosti yizhi vplivayut na zasvoyuvanist nizki nutriyentiv Tak zasvoyuvanist karotinu u prisutnosti optimalnoyi kilkosti zhiru v yizhi dosyagaye 80 90 todi yak za umovi jogo nedostachi b karotin majzhe ne zasvoyuyetsya Odnak nadmirne spozhivannya zhiriv pogirshuye zasvoyuvanist bilkiv kalciyu magniyu pidvishuye potrebu u vitaminah sho berut uchast u zhirovomu obmini Nadmirne spozhivannya zhiriv galmuye i zatrimuye evakuaciyu z nogo yizhi sprichinyayuchi perenapruzhennya funkcij inshih organiv travlennya Dostatnya kilkist zhiriv u harchovomu racioni zabezpechuye jogo energetichnu adekvatnist energovitratam organizmu i visoku intensivnist plastichnih procesiv zokrema sintez bilka Voni vhodyat do skladu tkanin tvarin roslin Vegetativni chastini roslin nakopichuyut ne bilshe 5 lipidiv nasinnya do 50 i bilshe V organizmi lyudini v normi mistitsya 10 20 zhiru ale za nayavnosti deyakih porushen zhirovogo obminu jogo kilkist mozhe zminyuvatisya Na vidminu vid vuglevodiv i tim bilshe bilkiv zhiri vidkladayutsya u velikih kilkostyah u depo pidshkirna osnova salnik i stvoryuyut v organizmi veliki zapasi energiyi Normalnoyi komplekciyi dorosla lyudina maye u svoyemu organizmi 9 12 kg zhiru sho vidpovidaye 251000 377000 kDzh 60000 90000 kkal Cya energiya vitrachayetsya u vsih vipadkah nedostatnogo harchuvannya Bezposeredno z likarskoyu metoyu na zhirah gotuyut mazi emulsiyi pasti yaki spriyayut poglinannyu aktivnih rechovin organizmom pom yakshuyut i prodovzhuyut yihnyu diyu U promislovosti Deyaki zhiri zdebilshogo roslinnogo pohodzhennya vikoristovuyut dlya virobnictva mila Inshe Protyagom tisyacholit lyudi zastosovuvali dlya osvitlennya svichki ta kaganci yaki vikoristovuvali maslo abo zhir Davni yegiptyani vikoristovuvali olivkovu oliyu yak mastilo pri peremishenni vazhkih budivelnih blokiv Div takozhLipidi Oliya Oliva znachennya Roslinni zhiri j oliyi Tvarinni zhiri i oliyi Maslo vershkove Rib yachij zhir Lij toplenij zhir velikoyi rogatoyi hudobi Zhirova tkaninaPrimitkiYelagin G I Litvinenko I V Sherbina V S Ocinka teploti zgorannya roslinnih masel ta zhiriv rozrahunkovim metodom nedostupne posilannya z lipnya 2019 Pozhezhna bezpeka teoriya i praktika Zbirnik naukovih prac nedostupne posilannya z travnya 2019 2010 5 nedostupne posilannya z lipnya 2019 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi V 7 t AN URSR In t movoznavstva im O O Potebni Redkol O S Melnichuk golovnij red V T Kolomiyec O B Tkachenko ta in K Nauk dumka 1985 Tom drugij D Kopci V M Polishuk Tvarinni ta roslinni zhiri yak sirovina dlya virobnictva biodizelya uzagalnennya dosvidu Naukovij visnik Nacionalnogo universitetu bioresursiv i prirodokoristuvannya Ukrayini Zbirnik naukovih prac 1 grudnya 2012 u Wayback Machine 2010 Vip 144 Slovnik ukrayinskoyi movi Tom dev yatij S Redkol I K Bilodid ta in redaktori tomu I S Nazarova O P Petrovska L G Skripnik L A Yurchuk K Naukova dumka 1978 Likarski roslini Enciklopedichnij dovidnik Vidp red A M Grodzinskij K Vidavnictvo Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana Ukrayinskij virobnicho komercijnij centr Olimp 1992 544s ISBN 5 88500 055 7 Yu O Lastuhin Himiya prirodnih organichnih spoluk Navch posibnik Lviv Nacionalnij universitet Lvivska politehnika Informacijno vidavnichij centr Intelekt Institutu pislyadiplomnoyi osviti Intelekt Zahid 2005 506s ISBN 966 7597 47 4 Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2013 Procitovano 2 zhovtnya 2013 Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi V 7 t AN URSR In t movoznavstva im O O Potebni Redkol O S Melnichuk golovnij red ta in K Nauk dumka 1983 T Z Kora M Ukl R V Boldiryev ta in 1989 552s ISBN 5 12 001263 9 10450 prim DzherelaV I Saranchuk M O Ilyashov V V Oshovskij V S Bileckij Himiya i fizika goryuchih kopalin Doneck Shidnij vidavnichij dim 2008 s 600 ISBN 978 966 317 024 4 Gubskij Yu I 2000 PDF Kiyiv Ternopil Ukrmedkniga s 74 190 191 209 231 389 ISBN 966 7364 41 0 Arhiv originalu PDF za 9 kvitnya 2016 Procitovano 27 bereznya 2016 Lihodid V S Vladimirova O V Doroshenko V V Ozdorovche harchuvannya Navchalnij posibnik dlya studentiv fakultetu fizichnogo vihovannya Zaporizhzhya ZNU 2006 V M Polishuk Tvarinni ta roslinni zhiri yak sirovina dlya virobnictva biodizelya uzagalnennya dosvidu Naukovij visnik Nacionalnogo universitetu bioresursiv i prirodokoristuvannya Ukrayini Zbirnik naukovih prac 1 grudnya 2012 u Wayback Machine 2010 Vip 144 PosilannyaFarmacevtichna enciklopediya ZhIRI 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini ZhIRI 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Encyclopaedia Britannica Fat 27 lyutogo 2017 u Wayback Machine angl