Вторгнення СРСР до Польщі, чи Радянсько-польська війна 1939 року (пол. Agresja ZSRR na Polskę, рос. Польский поход Красной армии (1939), англ. Soviet invasion of Poland, 17 вересня 1939 — 6 жовтня 1939) — радянська військова операція у ході Другої світової війни, яка почалася 17 вересня 1939 року. Того ранку о 5:00, через 16 днів після нападу Нацистської Німеччини на Польщу, радянські війська без (оголошення війни) вторглися зі сходу і зайняли західнобілоруські та західноукраїнські землі. Операція, що тривала 20 днів, призвела до остаточної окупації Червоною армією та Вермахтом всієї території Другої Польської Республіки 6 жовтня 1939 р.
Радянське вторгнення до Польщі | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Військові окупації Радянським Союзом Польська кампанія (1939) у Другій світовій війні | |||||||
![]() Радянські війська у Львові, 1939 | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() | ![]() | ||||||
Командувачі | |||||||
![]() (Маршал Польщі) | ![]() ![]() | ||||||
Військові сили | |||||||
![]()
| ![]()
| ||||||
Втрати | |||||||
![]()
| ![]() Офіційно визнані
За іншими джерелами:
|
Таємним протоколом до Пакту Молотова — Ріббентропа, підписаного 23 серпня 1939 року у Москві, встановлювалося розмежування країн Східної Європи на сфери німецьких і радянських інтересів на випадок «територіально-політичної перебудови» цих країн. Німеччина визнавала інтереси СРСР у Латвії, Естонії, Східній Польщі, Фінляндії та Бессарабії. Вважається, що цим самим було порушено низку міжнародних угод, зокрема Пакт Бріана — Келлоґа і «Протокол Літвінова», Договір про ненапад між СРСР і Польщею і (Конвенцію про визначення агресії). Напад і подальша анексія спричинили тяжкі наслідки: зникнення з політичної карти світу Польської держави, масові арешти, Катинський розстріл, (депортації народів), значне збільшення загальної чисельності населення, яке підпадало під сталінські репресії.
Назва
Офіційна назва в радянській історіографії — «Визвольний похід Червоної Армії у Західну Україну й Західну Білорусь 1939 року».
Нині[] офіційна історіографія Російської Федерації називає ці дії «введенням радянських військ у Західну Україну і Західну Білорусь у ході війни Німеччини з Великою Британією і Францією, що почалась».
Польські військові і політичні діячі того часу, а також сучасні історики розцінюють напад СРСР на Польщу як «удар ножем в спину, що повністю змінив становище держави».
Передумови
Відновлення польської держави
1795, внаслідок так званого (третього поділу) Польща, як незалежна держава, зникла із політичної карти Європи, а її землі опинились під владою Австрійської, Прусської та Російської корони. Більшу частину Речі Посполитої і за населенням і за територією отримала Російська імперія. Королівство Пруссія здобуло Велику Польщу, Мазовію із столицею країни Варшавою. Галичина потрапила до Австрії. Після Наполеонівських війн Російська імперія отримала значну частину Польщі із Варшавою, яка раніше входила до Австрії та Королівства Пруссія. Кордони країн Східної Європи, що були встановлені 1815 на Віденському конгресі, проіснували до початку Першої світової війни.
14 серпня 1914 російськоімперський уряд заявив про наміри об'єднати усіх поляків в кордонах Царства Польського під скіпетром російського імператора. Німецька та Австро-Угорська імперії у відповідь обмежилися загальними деклараціями про майбутнє польської держави. Впродовж бойових дій 1914—1916 рр. більшість польських земель опинилася під контролем німецької та австро-угорської держав. 5 листопада 1916 вони проголосили «незалежність» польської держави, однак без зазначення кордонів, що могло означати приєднання у майбутньому до контрольованої ними Польщі також її російської частини. Як контрзахід 12 грудня 1916 Російська імперія оголосила про намір створити «вільну Польщу» із усіх трьох частин. Це рішення підтримали Велика Британія, Франція і Сполучені Штати Америки.
Остаточне утворення нової держави під назвою Друга Річ Посполита відбулося 1918 після закінчення Першої світової війни.
Територіальні суперечності
Східний кордон Польщі був окреслений лінією Керзона, проведеною приблизно по лінії етнічного поділу районів із польською більшістю і районів із білоруською та українською більшістю. Однак, громадська думка Польщі вимагала відновлення кордонів в межах Першої Річі Посполитої до її (поділу) 1772, що означало приєднання Західної України та Західної Білорусі.
1918, під час Українсько-польської війни Польща захопила територію Західноукраїнської Народної Республіки. У квітні 1920 за Варшавським договором було встановлено новий кордон із Українською Народною Республікою по річці Збруч.
18 березня 1921, представники РРФСР і УСРР, з одного боку, та Польщі — з іншого, підписали Ризький мирний договір, яким формально закінчилася Польсько-радянська війна, що анулював усі попередні домовленості і остаточно закріпив поділ українських і білоруських земель між Радянською Росією та Польщею. За умовами Ризького миру до складу Польщі увійшли українські землі: Західна Волинь, Холмщина, Підляшшя, Західне Полісся та Східна Галичина. В обмін на це Польща визнала УСРР.
2 травня 1921 у Мінську розпочала роботу змішана комісія, що мала врегулювати питання демаркації кордону, але до кінця липня польська сторона фактично саботувала її роботу. Коли сторони відновили роботу комісії, Польща зажадала відсунути кордони на схід у деяких місцях на 1—2 та навіть на 30 км. Тільки у листопаді 1922 кордон було проведено на місцевості та передано адміністративній і прикордонній владі сторін, а повністю робота прикордонної комісії завершилася у серпні 1924.
15 березня 1923 визнала де-факто кордони Польщі з СРСР.
Іншим складним моментом відновлення польської державності було виконання польською стороною постанов Ризького договору щодо надання культурних прав білорусам і українцям у східних районах країни. 17 грудня 1920 польський сейм ухвалив закон про наділення землею солдатів, які відзначилися в радянсько-польській війні, і до кінця 1922 у східних районах Польщі землю одержало близько 25 тисяч польських родин. Так було розпочато цілеспрямовану колонізацію та полонізацію Західної України та Білорусі, що, в свою чергу, сприяло посиленню антипольських настроїв серед місцевого населення та організацію спротиву діям польської влади.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEyTDAwbFF6TWxRa051WTJodVpYSmZZV0pyYjIxdFpXNDFYM1ZyTG5OMlp5OHlOVEJ3ZUMxTkpVTXpKVUpEYm1Ob2JtVnlYMkZpYTI5dGJXVnVOVjkxYXk1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
1. Судети передані Рейху в жовтні 1938
2. Чеський Тешин переданий Польщі 2 жовтня 1938
3. Територія, зайнята Угорщиною у листопаді 1938
4. Карпатська Україна зайнята Угорщиною у березні 1939
5. Решта Чехії перетворена на Протекторат Богемії і Моравії у березні 1939
6. Сателітна держава Словаччина
Після підписання Мюнхенської угоди 30 вересня 1938, Польща анексувала Заолжя (Тешинська Сілезія). Таким чином, Польща, разом із нацистською Німеччиною та Угорщиною, взяла участь у поділі Чехословаччини.
Починаючи від 1938 становище Польщі у територіальних суперечках із сусідами ускладнилось, оскільки неузгодженості були не лише на сході з СРСР, але й на заході з Німеччиною. Німецька дипломатія все активніше починала вимагати повернення міста Данциг та створення «Польського коридору». При цьому, як формальний привід для претензій до Польщі, Німеччиною використовувався «захист етнічних німців», що мешкали на території Польщі.
Пакт Молотова — Ріббентропа
Існування Польщі нестерпне та несумісне з умовами існування Німеччини. Польща повинна зникнути — і зникне з нашою допомогою — через свою внутрішню слабкість і дії Росії… Знищення Польщі повинно стати основою політики Німеччини… Це буде досягнуто силами Росії та за допомогою Росії.
На початку 1939 провалилися переговори про створення антигітлерівської коаліції між Великою Британією, Францією, Румунією з одного боку та СРСР з іншого боку. З липня 1939 Німеччина і Радянський Союз почали зближення у «польському питанні». 3 серпня 1939 року міністр закордонних справ Третього Рейху фон Ріббентроп вперше зробив офіційну заяву, у якій був натяк на розподіл сфер впливу:
«З усіх проблем, що мають стосунок до території від Чорного до Балтійського моря, ми могли б легко домовитись»
15 серпня на зустрічі посла Німеччини в СРСР Шуленбурга з народним комісаром закордонних справ Молотовим представник радянської сторони запропонував підписати договір про ненапад, але з обов'язковим підписанням торговельної та кредитної угоди. 19 серпня економічну угоду було підписано і Молотов передав Ріббентропу проект майбутнього таємного протоколу. Бажаючи форсувати події, Гітлер особистою телеграмою просив Сталіна прийняти німецьку делегацію 22—23 серпня замість запланованого 26—27 серпня.
23 серпня 1939 у Москві народним комісаром закордонних справ СРСР Молотовим та міністром закордонних справ Німеччини фон Ріббентропом було підписано договір про ненапад. Секретним додатковим протоколом визначались сфери взаємних інтересів обох держав у Східній Європі. Другий пункт цього протоколу порушував «польське питання»:
«У випадку територіально-політичної перебудови областей, які входять до складу Польської держави, кордон сфер інтересів Німеччини і СРСР буде приблизно проходити лінією рік Нарев, Вісла і Сян. Питання, чи є у взаємних інтересах бажаним збереження незалежної Польської держави і якими будуть кордони цієї держави, може бути остаточно з'ясоване лише протягом подальшого політичного розвитку…»
Підготовка СРСР до війни з Польщею
Підготовка СРСР до війни з Польщею розпочалася у формі прихованої військової мобілізації. 3 вересня 1939 політбюро ЦК ВКП(б) ухвалило таємно продовжити на місяць строк служби червоноармійців і молодших командирів, які підлягали демобілізації, внаслідок чого в РСЧА було затримано понад 310 тисяч осіб. 6 вересня близько 23:00-24:00 командування семи військових округів, зокрема КОВО та ХВО, отримало директиву наркома оборони про проведення прихованої мобілізації у вигляді «Великих навчальних зборів». Ухвалено призвати на навчальні збори весь приписний склад, мобілізувати автотранспорт, коней, розбронювати мобілізаційні запаси продовольства і хлібофуражу. 7 вересня в Москві Ворошилов провів нараду з командуванням Київського, Білоруського, Московського, Ленінградського, Харківського, Калінінського, Орловського округів щодо підготовки широкої наступальної операції на терен Західної України і Західної Білорусі
З 7 вересня 1939 під виглядом Великих навчальних зборів розпочався призов 2,6 млн запасників 7-ми військових округів, зокрема двох на території УРСР — КОВО і ХВО. Через десять днів після початку зборів було сформовано 98 стрілецьких, 14 кавалерійських дивізій, 27 танкових бригад і 24 артполки Резерву Головного командування. З цієї загальної кількості 41 стрілецька, 13 кавалерійських дивізій, 17 танкових бригад і 9 артполків надалі увійшли до складу Білоруського і Українського фронтів, управління яких були утворені й розгорнуті 11 вересня 1939 на базі БОВО і КОВО.
Уповноваженим членом Військової Ради КОВО був перший секретар ЦК КП(б)У Микита Хрущов, а Військову Раду БОВО очолював Михайло Ковальов, які здійснювали військово-політичне керівництво всією операцією.
8 вересня 1939 на західних кордонах СРСР, під час передислокації військ КОВО було сформовано три армійські групи: Житомирська (згодом — Шепетівська, Північна, 5-та армія) під командуванням комдива Совєтнікова, Вінницька (Волочиська, Східна, 6-а армія) на чолі з комкором Голіковим і Одеська (Кам'янець-Подільська, Південна, 12-а армія) під проводом командарма ІІ рангу Тюленєва.
9 вересня нарком оборони СРСР і начальник Генерального штабу Червоної армії видали накази № 16633 Військовій Раді БОВО і № 16634 Військовій Раді КОВО про підготовку бойових дій проти Польщі. Командуванню пропонувалося до 11 вересня забезпечити перегрупування військ, щоб «приховано зосередитися і бути готовими до рішучого наступу з метою блискавичним ударом розгромити війська супротивника, що стоять напроти». Накази передані у війська 14 вересня.
10 вересня ТАРС повідомило про частковий призов запасників Харківського, Київського особливого, Білоруського особливого, Ленінградського, Московського, Калінінського, Орловського військових округів до РСЧА «у зв'язку з німецько-польською війною».
11 вересня на базі БОВО і КОВО сформовані і розгорнуті управління Білоруського і Українського (командувач — командарм 1 рангу Тимошенко) фронтів.
14 вересня московська газета «Правда» опублікувала передову «Про внутрішні причини військової поразки Польщі», підготовлену головою Верховної Ради РРФСР Ждановим. Містилося пропагандистсько-ідеологічне пояснення «необхідності» вступу РСЧА на терен Польщі для звільнення «західноукраїнських і західнобілоруських братів».
Того ж дня радянське керівництво поінформувало Німеччину про готовність РСЧА до початку бойових дій, а також про наміри обмежитися окупацією лише українських етнічних територій.
14 вересня до військ КОВО і БОВО надійшли накази наркома оборони СРСР Ворошилова і начальника Генерального штабу Червоної армії Шапошникова № 16633 і № 16634 про підготовку бойових дій проти Польщі. У директиві № 16634 містився наказ:
До 16 вересня приховано зосередити і бути готовими до рішучого наступу з метою блискавичним ударом розгромити протиборче військо супротивника… Рішучий наступ з переходом державного кордону розпочати на світанку 17 вересня.
15 вересня у Москві Нарком внутрішніх справ СРСР Лаврентій Берія видав директиву про «Організацію роботи у західних областях України і Білорусі». До нападу було ухвалено скерувати у кожну армійську групу 50-70 працівників НКВС для тісної співпраці з військовими.
Того ж дня в Берліні фон Ріббентроп надіслав до Москви телеграму послу Шуленбургу щодо вступу частин Червної армії у східні райони Польщі. Пропонувалося послу висловити Наркому внутрішніх справ СРСР Молотову вітання німецької сторони з приводу рішення ввести війська РСЧА на терен Польщі. «Радянський уряд, — між усім іншим, говорилося в телеграмі, — таким чином, звільнить нас від необхідності знищувати залишки польської армії, переслідуючи їх аж до російського кордону». Пропонувався радянській стороні проект спільного німецько-радянського комюніке та вказувалося на неприпустимість «міфологізування» радянською стороною ідеї загрози українському і білоруському населенню з боку Німеччини.
16 вересня 1939 Військова Рада Українського фронту під керівництвом Хрущова видала директиву № А0084 — наказ радянським військам увійти на терени Польщі з тим, аби «рішуче виступити на допомогу трудящим Західної України і Західної Білорусі». Перед вторгненням Український фронт мав: 28 стрілецьких, 7 кінних дивізій, 10 танкових і 2 моторизовані бригади — близько 800 тисяч бійців і командирів; у взаємодії з військами фронту належало діяти військам НКВС — 55 тисяч бійців, близько 2 тисяч танків, 1100 бойових літаків, 4700 гармат.
Початок бойових дій
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelk0TDFSb1pWOU9ZWHBwTFhOdmRtbGxkRjlKYm5aaGMybHZibDl2Wmw5UWIyeGhibVFsTWtOZk1Ua3pPVjlJVlRnM01qQTFMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFVYUdWZlRtRjZhUzF6YjNacFpYUmZTVzUyWVhOcGIyNWZiMlpmVUc5c1lXNWtKVEpEWHpFNU16bGZTRlU0TnpJd05TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
17 вересня 1939 (через 16 днів після наступу Вермахту на територію Польщі та після переходу німецькими військами річки Сян) о другій годині ночі Сталін в присутності Молотова і Ворошилова прийняв німецького посла Шуленбурга і повідомив, що Червона Армія приступає до бойових дій проти Польщі. О 3:15 ранку польському послові в Москві була вручена нота радянського уряду, у якій зазначалося, що
«Польська держава і її уряд фактично перестали існувати. Тим самим припинили свої дії договори, укладені між СРСР і Польщею. Надана самій собі й залишена без керівництва, Польща перетворилася в зручне поле для всяких випадків і несподіванок, що можуть створити загрозу для СРСР. Тому, будучи досі нейтральним, радянський уряд не може більш нейтрально ставитися до цих фактів»
Крім того зверталась увага на беззахисне становище українського й білоруського населення.
«Через таке положення радянський уряд віддав розпорядження Головному командуванню Червоної армії дати наказ військам перейти кордон і взяти під свій захист життя й майно населення Західної України та Західної Білорусі»
Якщо до 23 серпня Радянський уряд, захищаючи свої інтереси від можливої загрози, вимагав на тристоронніх переговорах проходу Червоної Армії через польську територію, але отримав відмову від польського уряду, то нині відсутність такого оголошувалась достатньою підставою для здійснення цих дій. Польща уподібнювалась пустелі, що могла бути заповнена або ж силами, що загрожували СРСР, або ж Червоною Армією.
Співвідношення військових сил Польщі та СРСР на час вторгнення
![]() | ![]() | |
Особовий склад | 370 000 | 617 588 |
Артилерійська зброя і міномети | 540 | 4 959 |
Танки | 70 | 4 733 |
О 5:00 17 вересня передові та штурмові загони Червоної Армії, у складі семи армій, 1 кінно-механізованої групи, близько 615 000 осіб, 4900 гармат і мінометів, 4700 танків, 3300 літаків, перетнули кордон та розгромили польську прикордонну охорону: полки «Сарни», «Здолбунів», «Чортків» [pl] — 12 тисяч бійців.
В силу розпорядження Радянського уряду війська Українського і Білоруського фронтів, виконуючи наказ Головного Командування, 17 вересня перейшли кордон колишньої польської держави, щоб взяти під свій захист життя і майно населення Західної України і Західної Білорусії. Стрімким натиском частини Червоної Армії розгромили польські війська, виконавши у короткий термін свій обов'язок перед Радянською Батьківщиною. <...> У боях з польськими військами наші військові частини показали не тільки високі темпи маршу і маневреність, але вони проявили також високу доблесть, героїзм, ініціативу, безмежну відданість своїй Батьківщині і великій справі Леніна — Сталіна. Визвольний похід Червоної Армії увійде в історію нашого народу як одна з чудових сторінок . Оригінальний текст (рос.)В силу распоряжения Советского правительства войска Украинского и Белорусского фронтов, выполняя приказ Главного Командования, 17 сентября перешли границу бывшего польского государства, чтобы взять под свою защиту жизнь и имущество населения Западной Украины и Западной Белоруссии. Стремительным натиском части Красной Армии разгромили польские войска, выполнив в короткий срок свой долг перед Советской Родиной. <…> В боях с польскими войсками наши воинские части показали не только высокие темпы марша и маневренность, но они проявили также высокую доблесть, героизм, инициативу, беззаветную преданность своей Родине и великому делу Ленина — Сталина. Освободительный поход Красной Армии войдет в историю нашего народа как одна из замечательных страниц.
Перші години операції підтвердили дані радянської розвідки про відсутність значних угруповань польських військ, що дозволило прискорити наступальні дії. Всі основні сили польської армії на той час билися на заході проти Німеччини, а на сході були присутні лише нечисленні частини та прикордонники, які контролювали захищений Договором про ненапад між СРСР і Польщею тил.
Отримавши повідомлення про перехід Червоною Армією польського кордону, німецьке командування віддало наказ військам зупинитися на лінії Сколе — Львів — Володимир-Волинський — Брест — Білосток.
Близько 18:00 передовий загін 45-ї стрілецької дивізії РСЧА зайняв місто Рівне, роззброївши дрібні частини польської армії.
4-й кавкорпус РСЧА форсував річку Збруч, польська прикордонна сторожа кілька годин чинила спротив; увечері корпус досяг річки Стрипи; 13-й стрілецький корпус вийшов до Дністра; 5-й кавалерійський корпус досяг лінії Трибухівці — Дуліби; 25-й танковий корпус увечері після нетривалого бою зайняв Чортків.
О 16:00 17 вересня 1939 в прикордонному містечку Кути засідали уряд, президент Мосцицький і Верховний головнокомандувач маршал Ридз-Сміґли. Уряд не спромігся оголосити війну СРСР за його напад, а поспішно емігрував до Румунії. Через неоголошення урядом Польщі війни СРСР уряд Румунії не почав виконання союзницьких зобов'язань, а членів польського уряду (як і решту поляків-утікачів) — арештував та інтернував. Польські військові, полонені СРСР, не отримали статусу військовополонених і були визнані «озброєними бандитами» та таємно розстріляні в Катині.
Близько 23:40 по радіо було передано наказ Міністра оборони Польщі Ридз-Смігли: військам відступати у напрямку Румунії і Угорщини найкоротшими шляхами, не вступати у бої з червоними частинами, якщо вони не чинять спроб роззброїти польські частини. За наказом наркома оборони СРСР Ворошилова, Червона армія мала відрізати польські війська від румунського кордону, щоби не лишити полякам шансу на врятування.
В ніч з 17 на 18 вересня радянські війська захопили Тернопіль — частини і з'єднання 6-ї армії РСЧА (24-та танкова бригада разом із 136-им полком 97-ї стрілецької дивізії, 10-та танкова бригада та 5-та кавалерійська дивізія), полонили 600 польських вояків; Збараж, Коломию — 23-тя танкова бригада РСЧА, роззброїли близько 10 000 вояків трьох польських піхотних дивізій. О 7-й ранку 18 вересня 36-та танкова бригада РСЧА захопила Дубно, роззброїли частини тилу 18-ї і 26-ї польських піхотних дивізій, полонили 6000 вояків. Під вечір 18 вересня 36-та танкова бригада і розвідувальний батальйон 45-ї стрілецької дивізії РСЧА в Луцьку, захопив у полон до 9 тисяч польських військових. Впродовж 18-19 вересня — Красне, Озерну, Сокаль, Броди, Бібрку, Рогатин, Долину.
Під вечір 18 вересня кораблі Дніпровської воєнної флотилії перетнули кордони Польщі.
19 вересня частини РСЧА підійшли до Львова. Тут Червона армія зустрілась з частинами вермахту: 1-ша і 2-га гірсько-піхотні дивізії вермахту, які з 12 вересня блокували з півночі, заходу і півдня в місті 15-тисячний польський гарнізон на чолі з генералом Лянгером. Близько 2:00 зведений мотозагін 2-го кавкорпусу 24-ї танкової бригади РСЧА невдало спробував з ходу взяти місто; о 8:30 під час німецької атаки відбулася випадкова перестрілка між радянськими і німецькими військами. Внаслідок переговорів між радянським і німецьким командуванням німці відійшли з цього району. Червона армія здійснила декілька невдалих спроб захопити Львів. 21 вересня німецькі частини, за домовленістю з радянським керівництвом, зняли блокаду Львова і відійшли на захід; позиції зайняли частини 17-го стрілецького корпусу та 2-го кінного корпусу РСЧА, що отримали наказ атакувати місто 21 вересня. Радянські частини через непорозуміння обстріляли німецьку колону, що відходила з міста. Тоді ж на околиці Львова відбулася зустріч радянської і польської делегацій, поляки повідомили про намір генерала Лянгнера прибути на переговори у Винники увечері; радянське військове керівництво відклало атаку Львова до ранку 22 вересня. 22 вересня 1939 після переговорів з радянським командуванням львівський гарнізон погодився капітулювати на почесних умовах, які, втім, не було виконано: об 11:00 було підписано угоду, о 14:00 польські війська почали складати зброю, о 15:00 з'єднання 2-го кавалерійського корпусу у пішому строю разом зі танками 24-ї, 38-ї та 10-ї танкових бригад вступили у місто. Пункт 8 підписаної польською і радянською сторонами угоди гарантував офіцерам польської армії особисту свободу, недоторканість майна, право на виїзд до зарубіжних країн. При виході з міста обеззброєні колони поляків були оточені частинами Червоної армії і НКВС та відправлені на розстріл в табори смертників.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0xTHlWRU1DVTVSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ04xOGxSREFsT1VFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ESWxSREFsUWpCZkpVUXdKVGxDSlVReEpUaERKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpGSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJd0pUSkRYekl5WHlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSbDh4T1RNNUxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VRbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRamRmSlVRd0pUbEJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd5SlVRd0pVSXdYeVZFTUNVNVFpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNNQ1V5UTE4eU1sOGxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRBbFFrUWxSREVsT0VaZk1Ua3pPUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Вдень 19 вересня частини 23-ї танкової бригади вступили до Станіслава, увечері до Галича, під Галичем полонених до 40 000 жовнірів.
Під Костополем сили 87-ї дивізії 15-го стрілецького корпусу РСЧА розбили 2 польські полки з артилерією, полонили 1500 польських солдатів і офіцерів. 19-21 вересня частини 60-ї стрілецької дивізії 5-ї армії вели бої з польськими військами за Сарненський укріплений район. Пізно ввечері 19 вересня 36-та танкова бригада захопила містечко Торчин, після невеликого бою з поляками вступила у Володимир-Волинський.
20 вересня Червона армія захопила Ковель; того ж дня частини німецької 10-ї танкової дивізії генерала Шааля через непорозуміння атакували кіннотників 2-го кавалерійського корпусу РСЧА; під Львовом після тижневих боїв з німцями було ліквідовано півторатисячне угруповання генерала броні Соснковського в Брюховицьких лісах. Інформація радянського командування: протягом 17-20 вересня Червона армія роззброїла 3 піхотні польські дивізії, 2 кавалерійські бригади, захопила в полон 60 тисяч солдат і офіцерів.
20—22 вересня відбувалася оборона поляками міста Гродно в Білорусі.
22 вересня з'єднання 8-го стрілецького корпусу вийшли на фронт Володимир-Волинський — Сокаль, було роззброєно до 10 тисяч польських військових. Війська 5-ї армії Українського фронту вийшли на рубіж Ковель — Володимир-Волинський — Іваничі. 24 вересня генеральний штаб РСЧА повідомляв про здобуття міст Любомль, Грубешів, Унів, Янів (20 км від Львова), Комарно, Борислав, Дрогобич, 25 вересня — Унятичів, 26 вересня — Белз, Холм, Замостя, Яворів, Самбір, Турку. Найпізніше радянська влада в рамках «визвольного походу» на теренах Галичини прийшла до Старого Самбора — 27 вересня. 28 вересня ЧА захопила Любачів, 29 вересня Лесько — тепер повітове містечко в Підкарпатському воєводстві Польщі. Того ж дня закінчився триденний бій під Шацьком — 3,5 тисячне угруповання частин Корпусу охорони прикордоння під командуванням генерала Орліка-Рюцкеманна (за польськими джерелами, частини 50-ї армії втратили близько 500 бійців та 8 танків); рештки польських сил відійшли в білоруські ліси. 30 вересня відбулися бої окремої оперативної групи «Полісся» генерала Франтішка Клеберга з РСЧА під Парчевом і Мілановом (Любельське воєводство).
На початок жовтня у військах Українського і Білоруського фронтів нараховувалося до 2 420 000 військовиків у 60 стрілецьких, 13 кавалерійських дивізіях та 18 танкових бригадах, понад 5400 гармат, 6000 танків і 3 700 літаків.
5 жовтня радянські війська розбили групу полковника Зелєнєвського, полонили 6500 польських вояків, з них 360 офіцерів.
Порушення норм права
Ввівши на світанку 17 вересня без оголошення війни частини Червоної армії на територію Польщі, санкціонуючи бойові дії проти її армії, сталінське керівництво тим самим порушило:
- договір про мир з цією країною, підписаний 18 березня 1921 в Ризі;
- протокол від 9 лютого 1929 року про дострокове введення в силу пакту Бріана-Келлога, що забороняє використання війни як інструменту національної політики;
- конвенцію про визначення агресії 1933 р.;
- договір про ненапад між СРСР і Польщею від 25 липня 1932 року і протокол, що продовжує дію цього договору до 1945 р .;
- спільне комюніке, опубліковане польським і радянським урядами в Москві 26 листопада 1938 р в якому знову підтверджувалося, що основою мирних відносин між двома країнами є договір про ненапад 1932 р.
Офіційні чинники СРСР та сучасні апологети радянщини виправдовують вторгнення СРСР в східну частину Польщі 17 вересня 1939 року тим фактом, що наче Польща як держава після агресії Третього Рейху станом на 17 вересня 1939 року перестала існувати. Однак на території східної частини Польщі, яку окупував СРСР, функціонували польські органи влади і армія. Крім того, існує ряд документів, які свідчать, що СРСР вже планував агресію проти Польщі та вів переговори з представниками Третього Рейху щодо вторгнення СРСР в Польщу ще трохи раніше до дати 17 вересня 1939 року.
Обмін територіями з німецькими військами та спільні воєнні дії проти польських сил
20 вересня війська 12-ї армії просунулися на лінію Миколаїв-Стрий і зустрілися з німецькими військами. 21 вересня командувач Українського фронту Тимошенко надіслав директиву військам: «При зверненні німецьких представників до командування наших частин про надання допомоги для знищення польських частин або банд — командирам виділяти необхідні сили, забезпечувати спільну ліквідацію ворожих сил».
Після низки дипломатичних перемовин і відповідного остаточного узгодження демаркаційної лінії, німецькі війська почали передавати СРСР раніше захоплені ними українські та білоруські міста. 22 вересня Червоній армії було передано місто Стрий, 24 вересня — Дрогобич, передано і Самбір, який 11 вересня захопили частини 18-го армійського корпусу генерал-лейтенанта Баєра, та Яворів, захоплений 12 вересня частинами дивізії «Німеччина».
14—16 вересня у Бересті поляки відбили 7 атак армійського корпусу, яким командував ветеран першої світової, генерал Вермахту Гайнц Вільгельм Гудеріан. На цьому атаки не припинялися, але навіть за допомоги моторизованих дивізій Гудеріану не вдалося остаточно вибити поляків з Берестя. Тому урочиста передача Берестя від Вермахту до РСЧА, більш відома як спільний військовий парад Вермахту і Червоної армії, відбувалася одночасно з перебуванням у Берестейській фортеці останнього не вибитого Гудеріаном батальйону капітана Радзишевського, з єдиною уцілілою гарматою і боєзапасом до неї. Кількома днями раніше командування Війська Польського вирішило йти і Радзишевському наказали відступати. Проте комбат заявив підлеглим, що дозволяє їм відступити, а сам буде битися. Солдати вирішили залишитися зі своїм командиром. Таким чином, після отримання «недовзятого» Берестя, довершувати розпочате Вермахтом взялася Червона армія. 22 вересня 1939 батальйон Радзишевського відбив перші три атаки РСЧА. Безуспішні спроби захоплення форту тривали в наступні дні. 26 вересня Червона армія задіяла важку артилерію, а потім прислала переговірників. Вони повідомили капітану, що СРСР прийшов «допомогти полякам» і запропонували скласти зброю. На це Радзишевський відповів, що якщо росіяни не є ворогами, то повинні залишити польський форт. Але оскільки боєзапас у поляків до того часу закінчився, вночі залишки батальйону були змушені відступити. Згодом, за доносом місцевих комуністів ГУДБ НКВС вистежило і заарештувало комбата Радзишевського. Через рік його та інших полонених офіцерів перевели під Катинь, де згодом розстріляли.
22 вересня Червоній Армії було передано Кобрин, Берестя, Білосток, 25 вересня — Замостя, 26 вересня — Білґорай і Красностав, 27 вересня — Білу Підляську та Янів Підляський, 29 вересня — Перемишль, Сідлець і Луків. В подальшому радянські війська вели бойові дії з окремими польськими загонами, які намагалися пробитися до кордонів Румунії та Угорщини. Ці операції Червона армія часто проводила у взаємодії з частинами вермахту. Наприклад, 26—28 вересня в районі Журавинець між Мостиськами і Медикою радянські війська (частини 17-го стрілецького корпусу і 12-ї армії) спільно з німцями розбили чотиритисячну кінну групу (5—6 кавалерійських полків) польських військ під орудою генералів Владислава Андерса та Константіна Плісовського, що намагалася перейти кордон з Угорщиною; пораненим потрапив до полону генерал Андерс. 27 вересня маршал Тимошенко доповів Сталіну і Ворошилову про розгром спільно з німцями у районі Немирова шеститисячної групи генерала Перховського.
28 вересня 1939 в «Договорі про дружбу та кордон між СРСР і Німеччиною» був переглянутий розподіл українських етнічних земель і віддано Німеччині захоплені Червоною Армією Південне Підляшшя і Холмщина. З 5 по 12 жовтня радянські війська відходили на лінію нового кордону. 16 жовтня кордон взяли під охорону війська НКВС.
Підсумки
Територіальні зміни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDFCdmJITnJZVjh4T1RNNUxURTVOREV1Y0c1bkx6SXdNSEI0TFZCdmJITnJZVjh4T1RNNUxURTVOREV1Y0c1bi5wbmc=.png)
Результатом Польського походу було приєднання до Радянського Союзу території Західної України та Західної Білорусі. Новий кордон було закріплено радянсько-німецьким договором про кордон від 28 вересня 1939. Новий кордон переважно збігався з «лінією Керзона», що була рекомендована 1919 Паризькою мирною конференцією як східний кордон Польщі. Вона розмежовувала області компактного проживання поляків з одного боку, українців і білорусів з іншого.
Території на схід від річок Західний Буг і Сян були приєднані до Української РСР і Білоруської РСР за адміністративними межами між Волинським і Поліським воєводствами (без врахування українсько-білоруського етнічного кордону). Це збільшило територію СРСР на 196 тисяч км² (50,4 % території Польщі), а населення — на 13 мільйонів.
На позачерговій п'ятій сесії Верховної Ради СРСР 31 жовтня-2 листопада 1939 нарком Закордонних справ Молотов оцінив радянську агресію проти Польщі:
Правлячі кола Польщі немало хизувалися «міцністю» своєї держави і «міццю» своєї армії. Однак, виявилося достатнім короткого удару по Польщі з боку спочатку німецької армії, а потім — Червоної Армії, щоб нічого не залишилося від цього потворного дітища Версальського договору. Наші відносини з Німеччиною, як я вже сказав, покращилися докорінно. Не тільки безглуздо, але й злочинно вести таку війну, як війна за «знищення гітлеризму».
Втрати сторін
Більша частина польських військовослужбовців, які опинилися в радянському полоні, була відразу ж звільнена. У таборах НКВС залишилося 125,4 тисячі осіб. З них в 1939—1941 роках було передано Німеччині 43 054 осіб, німці передали СРСР 13 575 осіб. Навесні 1940 органами НКВС в (Смоленська область) були розстріляні 15 131 військовополонений (переважно офіцери польської армії та поліцейські).
Втрати сторін
![]() | ![]() | |
Загиблі | 3 500 | 795 |
Зниклі безвісти | невідомо | 59 |
Поранені | 20 000 | 2 019 |
Полонені | 452 500 | — |
Серед загиблих був польський письменник Тадеуш Доленга-Мостович.
Наслідки
30 липня 1941 з підписанням Угоди Сікорського-Майського СРСР де-юре визнав західноукраїнські землі за Польщею.
23 вересня 2009 Сейм Польщі одностайно засудив агресію СРСР 1939 р., назвавши Польщу «жертвою двох тоталітаризмів: нацизму та комунізму», а розстріл польських офіцерів у Катині навесні 1940 «воєнним злочином з ознаками геноциду».
За даними Інституту національної пам'яті (Польща), після нападу СРСР на Польщу сотні тисяч людей загинули в таборах ГУЛаг. Всього — мільйон жертв репресій. Крім того, за даними істориків, Червона армія під час нападу на Польщу здійснила багато воєнних злочинів. До червня 1941 р., за оцінками дослідників, жертвою прямих радянських репресій стали близько мільйона польських громадян, які етнічно були не тільки поляками, а й євреями, білорусами, українцями та чехами.
Польсько-білоруський конфлікт
Див. також
Примітки
- Складено на основі:
- Упущенный шанс Сталина. Советский Союз и борьба за Европу: 1939—1941 (Документы, факты, суждения). — М. : Вече, 2000. Таблица 7. Численность советских войск на 17 сентября 1939 г.
- Лебедева Н. С. Четвёртый раздел Польши и катынский расстрел // Другая война. 1939—1945. — М., 1996. — С.249.
- Складено на основі: Мельтюхов М. И. Упущенный шанс Сталина. Советский Союз и борьба за Европу: 1939—1941 (Документы, факты, суждения). — М. : Вече, 2000. — Таблица 8. Потери сторон в сентябре 1939 г.
- Молотов В. М. О внешней политике Советского Союза. Доклад на заседании Верховного Совета СССР 31 октября 1939 года.
- Руккас А. Польсько-радянська війна 1939 // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — С. 394. — .
- У сучасній українській історіографії вживається також назва «Радянсько-польська війна 1939» Див.: Енциклопедія історії України: В 10 т. / Редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. — К. : Наук. думка, 2003 —
Т. 1 : А—В. — 2003. — 688 с. : іл. — С. 600. — . - . Архів оригіналу за 26 серпня 2017. Процитовано 7 червня 2014.
- (пол.) Pakt nieagresji między Rzecząpospolitą Polską a Związkiem Socjalistycznych Republik Rad, podpisany w Moskwie dnia 25 lipca 1932 r.[недоступне посилання з липня 2019]
- Радянський період 1939—1941
- «Советский Союз взял под свою защиту население Западной Украины и Западной Белоруссии. 17 сентября 1939 г. Красная Армия перешла советско-польскую границу.<…> Освободительный поход Красной Армии завершился к концу сентября.»
В кн.: Всемирная история / Академия наук СССР / Под ред. В. В. Курасова (отв. ред.), А. М. Некрича и др. В 10-ти т. — М. : Мысль, 1956—1965. — Т. X. — С. 95. - Очерки истории Министерства иностранных дел России. 1802—2002: В 3 т. — М. : ОЛМА—ПРЕСС, 2002. — . Т. 2. 1917—2002 гг. — 624 с. — С. 260. — . (рос.)
- Pobóg-Malinowski Władysław. Najnowsza historia polityczna Polski 1939—1945. — Warszawa, 1981. — S. 135.
- (пол.) Karczewski: «Nóż w plecy, który wbili Polsce sowieci 17 września, zmienił całkowicie nasze położenie»
- Ширер У. Взлет и падение Третьего рейха
- Очерки истории Министерства иностранных дел России. 1802—2002: В 3 т. Т. 2 (рос.)
- Договор о ненападении между Германией и Советским Союзом (рос.)
- Осьмачко С. Г. Красная Армия в локальных войнах и военных конфликтах (1929—1941): боевой опыт и военная политика. — Ярославль, 1999. стр. 11
- Історичний календар: цей день в історії (7 Вересня)
- Правда. 18 сентября 1939 г.; Документы внешней политики. — Т. 22. — Кн. 2. — С. 96; ДМИСПО. — Т. 7. — С. 178.
- Волков С. В., Емельянов Ю. В. До и после секретный протоколов. — М. : Воениздат, 1990. — С. 158.
- Приказ НКО СССР от 7.11.1939 № 199. — РГВА Ф. 4. Оп. 15. Дело 25 Листы 636—638 Типографский экземпляр
- Русский архив: Великая Отечественная: Приказы народного комиссара обороны СССР. Т. 13 (2—1)/Институт военной истории Министерства обороны Российской Федерации; Российский государственный военный архив. — М.: ТЕРРА, 1994. — С. 123.
- Директива у війська УРСР про приєднання Галичини і Волині. 1939 рік
- Запис в щоденнику Гальдера від 20 вересня 1939 року: Вирішено: Росіяни займуть Львів. Німецькі війська очистять Львів. День ганьби німецького політичного керівництва…
- Андрій Байцар, Доцент ЛНУ ім. І. Франка, депутат ВМР: «Договір про здачу Львова Червоній армії поляки підписали у Винниках»
- Лебедєва Наталія Сергіївна. Сентябрь 1939 г: Польша между Германией и СССР. — Вестник МГИМО — Университета. — № специальный выпуск / 2009. — С. 231-244.
- Владимир Игнатов. Агентура НКВД-МГБ против ОУН-УПА(рос.)
- Олег Росов. Евгений Назаров. «Герої» наизнанку(рос.)
- Какого цвета был сентябрь 1939-го? Размышления по поводу 65-летия со дня вступления Красной Армии в Западную Украину. Архів оригіналу за 28 липня 2019. Процитовано 28 липня 2019.
- Из приказа НКВД СССР № 001064 об оперативных мероприятиях в связи с проводимыми учебными сборами. 8 сентября 1939 г.(рос.)
- Сообщение народного комиссара внутренних дел УССР № 3702/СН в НКВД СССР о результатах комплектования оперативных групп. (Не позднее 9 сентября 1939 г.)(рос.)
- Из сообщения НКВД БССР в НКВД СССР об обстановке на сопредельной территории. 12 сентября 1939 г.(рос.)
- Директива № 16634 К. Е. Ворошилова и Б. М. Шапошникова Военному совету Киевского особого военного округа1 о начале наступления против Польши. 14.09.1939. Архів оригіналу за 24 лютого 2013. Процитовано 24 лютого 2013.
- Директива НКВД СССР Народным комиссариатам внутренних дел УССР и БССР об организации работы в освобожденных районах западных областей Украины и Белоруссии. 15 сентября 1939 г.(рос.)
- Сообщение заместителя начальника погранвойск НКВД Киевского округа № АБ/003594 в НКВД УССР о положении в пограничной полосе на территории Польши. 16 сентября 1939 г.(рос.)
- Андрей Илларионов. Хроники подготовки нападения СССР на Польшу в 1939 году(рос.)
- Документы Истории. 70-летие нападения СССР на Польшу. Выдержки из документов(рос.)
- Польские военнопленные в Украине (1939—1941 года) ч.1(рос.)
- Кінохроніка спільного військового параду частин вермахту і Червоної армії в Бересті (1939 рік)
- Оборона Берестя (1939)
- (рос.) Червоний бліцкриг. Володимир Бєшанов.
- Бешанов В. Червоний бліцкриг [1] — Москва: «Издатель Быстров», 2006. — 414 с.
- Стенографічний звіт. Видання Верховної Ради СРСР 1939. — С. 7-24.
- Uchwała Sejmu Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 23 września 2009 r. upamiętniająca agresję Związku Radzieckiego na Polskę 17 września 1939 r. (пол.)
- Сейм Польщі одностайно засудив агресію СРСР проти країни у 1939 році
- Інститут національної Пам'яті Польщі розраховував: один мільйон жертв радянської агресії
Джерела
- Гриневич В.А. Червона армія у війнах і військових конфліктах 1939-1940 рр.: військово-політичні, ідеологічні та соціально-психологічні аспекти.
- Руккас А. Польсько-радянська війна 1939 // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — С. 394—395. — .
- Мельтюхов М.И. Советско-польские войны. Военно-политическое противостояние 1918-1939 гг. — М. : Вече, 2001. (рос.)
- Мельтюхов М.И. Упущенный шанс Сталина. Советский Союз и борьба за Европу: 1939-1941 (Документы, факты, суждения). — М. : Вече, 2000. (рос.)
- Семиряга М.И. Тайны сталинской дипломатии. 1939—1941. — М. : Высшая школа, 1992. (рос.)
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Soviet invasion of Poland of 1939 |
- Ростислав Крамар. «Золотий вересень», або Напад на Польщу у фольклорних шатах
- Ольга Харчишин. Львів'яни про «визволителів» 1939 року: фольклор з перших днів
- Спецпроєкт Локальної історії «Кривавий червень. Масові розстріли у тюрмах НКВС»
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pro vijnu 1919 1920 rr div Polsko radyanska vijna Vtorgnennya SRSR do Polshi chi Radyansko polska vijna 1939 roku pol Agresja ZSRR na Polske ros Polskij pohod Krasnoj armii 1939 angl Soviet invasion of Poland 17 veresnya 1939 6 zhovtnya 1939 radyanska vijskova operaciya u hodi Drugoyi svitovoyi vijni yaka pochalasya 17 veresnya 1939 roku Togo ranku o 5 00 cherez 16 dniv pislya napadu Nacistskoyi Nimechchini na Polshu radyanski vijska bez ogoloshennya vijni vtorglisya zi shodu i zajnyali zahidnobiloruski ta zahidnoukrayinski zemli Operaciya sho trivala 20 dniv prizvela do ostatochnoyi okupaciyi Chervonoyu armiyeyu ta Vermahtom vsiyeyi teritoriyi Drugoyi Polskoyi Respubliki 6 zhovtnya 1939 r Radyanske vtorgnennya do Polshi Vijskovi okupaciyi Radyanskim Soyuzom Polska kampaniya 1939 u Drugij svitovij vijni Radyanski vijska u Lvovi 1939 Radyanski vijska u Lvovi 1939 Data 17 veresnya 1939 6 zhovtnya 1939 Misce Polsha Rezultat Aneksiya dovoyennih shidnopolskih zemel do SRSR naselenih perevazhno polyakami ukrayincyami ta bilorusami Storoni Polsha SRSR Komanduvachi Edvard Ridz Smigli Marshal Polshi Mihajlo Kovalov Biloruskij front Semen Timoshenko Ukrayinskij front Vijskovi sili Polsha osobovij sklad 370 000 artileriya 540 tanki 70 SRSR osobovij sklad 617 588 artileriya 4 959 tanki 4 733 Vtrati Polsha zagibli 3 500 znikli bezvisti nevidomo poraneni 20 000 vzyati v polon 452 500 SRSR Oficijno viznani zagibli 737 poraneni 1862 Za inshimi dzherelami zagibli 795 znikli bezvisti 59 poraneni 2 019 Tayemnim protokolom do Paktu Molotova Ribbentropa pidpisanogo 23 serpnya 1939 roku u Moskvi vstanovlyuvalosya rozmezhuvannya krayin Shidnoyi Yevropi na sferi nimeckih i radyanskih interesiv na vipadok teritorialno politichnoyi perebudovi cih krayin Nimechchina viznavala interesi SRSR u Latviyi Estoniyi Shidnij Polshi Finlyandiyi ta Bessarabiyi Vvazhayetsya sho cim samim bulo porusheno nizku mizhnarodnih ugod zokrema Pakt Briana Kelloga i Protokol Litvinova Dogovir pro nenapad mizh SRSR i Polsheyu i Konvenciyu pro viznachennya agresiyi Napad i podalsha aneksiya sprichinili tyazhki naslidki zniknennya z politichnoyi karti svitu Polskoyi derzhavi masovi areshti Katinskij rozstril deportaciyi narodiv znachne zbilshennya zagalnoyi chiselnosti naselennya yake pidpadalo pid stalinski represiyi NazvaOficijna nazva v radyanskij istoriografiyi Vizvolnij pohid Chervonoyi Armiyi u Zahidnu Ukrayinu j Zahidnu Bilorus 1939 roku Nini koli oficijna istoriografiya Rosijskoyi Federaciyi nazivaye ci diyi vvedennyam radyanskih vijsk u Zahidnu Ukrayinu i Zahidnu Bilorus u hodi vijni Nimechchini z Velikoyu Britaniyeyu i Franciyeyu sho pochalas Polski vijskovi i politichni diyachi togo chasu a takozh suchasni istoriki rozcinyuyut napad SRSR na Polshu yak udar nozhem v spinu sho povnistyu zminiv stanovishe derzhavi PeredumoviVidnovlennya polskoyi derzhavi 1795 vnaslidok tak zvanogo tretogo podilu Polsha yak nezalezhna derzhava znikla iz politichnoyi karti Yevropi a yiyi zemli opinilis pid vladoyu Avstrijskoyi Prusskoyi ta Rosijskoyi koroni Bilshu chastinu Rechi Pospolitoyi i za naselennyam i za teritoriyeyu otrimala Rosijska imperiya Korolivstvo Prussiya zdobulo Veliku Polshu Mazoviyu iz stoliceyu krayini Varshavoyu Galichina potrapila do Avstriyi Pislya Napoleonivskih vijn Rosijska imperiya otrimala znachnu chastinu Polshi iz Varshavoyu yaka ranishe vhodila do Avstriyi ta Korolivstva Prussiya Kordoni krayin Shidnoyi Yevropi sho buli vstanovleni 1815 na Videnskomu kongresi proisnuvali do pochatku Pershoyi svitovoyi vijni 14 serpnya 1914 rosijskoimperskij uryad zayaviv pro namiri ob yednati usih polyakiv v kordonah Carstva Polskogo pid skipetrom rosijskogo imperatora Nimecka ta Avstro Ugorska imperiyi u vidpovid obmezhilisya zagalnimi deklaraciyami pro majbutnye polskoyi derzhavi Vprodovzh bojovih dij 1914 1916 rr bilshist polskih zemel opinilasya pid kontrolem nimeckoyi ta avstro ugorskoyi derzhav 5 listopada 1916 voni progolosili nezalezhnist polskoyi derzhavi odnak bez zaznachennya kordoniv sho moglo oznachati priyednannya u majbutnomu do kontrolovanoyi nimi Polshi takozh yiyi rosijskoyi chastini Yak kontrzahid 12 grudnya 1916 Rosijska imperiya ogolosila pro namir stvoriti vilnu Polshu iz usih troh chastin Ce rishennya pidtrimali Velika Britaniya Franciya i Spolucheni Shtati Ameriki Ostatochne utvorennya novoyi derzhavi pid nazvoyu Druga Rich Pospolita vidbulosya 1918 pislya zakinchennya Pershoyi svitovoyi vijni Teritorialni superechnosti Shidnij kordon Polshi buv okreslenij liniyeyu Kerzona provedenoyu priblizno po liniyi etnichnogo podilu rajoniv iz polskoyu bilshistyu i rajoniv iz biloruskoyu ta ukrayinskoyu bilshistyu Odnak gromadska dumka Polshi vimagala vidnovlennya kordoniv v mezhah Pershoyi Richi Pospolitoyi do yiyi podilu 1772 sho oznachalo priyednannya Zahidnoyi Ukrayini ta Zahidnoyi Bilorusi 1918 pid chas Ukrayinsko polskoyi vijni Polsha zahopila teritoriyu Zahidnoukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki U kvitni 1920 za Varshavskim dogovorom bulo vstanovleno novij kordon iz Ukrayinskoyu Narodnoyu Respublikoyu po richci Zbruch 18 bereznya 1921 predstavniki RRFSR i USRR z odnogo boku ta Polshi z inshogo pidpisali Rizkij mirnij dogovir yakim formalno zakinchilasya Polsko radyanska vijna sho anulyuvav usi poperedni domovlenosti i ostatochno zakripiv podil ukrayinskih i biloruskih zemel mizh Radyanskoyu Rosiyeyu ta Polsheyu Za umovami Rizkogo miru do skladu Polshi uvijshli ukrayinski zemli Zahidna Volin Holmshina Pidlyashshya Zahidne Polissya ta Shidna Galichina V obmin na ce Polsha viznala USRR 2 travnya 1921 u Minsku rozpochala robotu zmishana komisiya sho mala vregulyuvati pitannya demarkaciyi kordonu ale do kincya lipnya polska storona faktichno sabotuvala yiyi robotu Koli storoni vidnovili robotu komisiyi Polsha zazhadala vidsunuti kordoni na shid u deyakih miscyah na 1 2 ta navit na 30 km Tilki u listopadi 1922 kordon bulo provedeno na miscevosti ta peredano administrativnij i prikordonnij vladi storin a povnistyu robota prikordonnoyi komisiyi zavershilasya u serpni 1924 15 bereznya 1923 viznala de fakto kordoni Polshi z SRSR Inshim skladnim momentom vidnovlennya polskoyi derzhavnosti bulo vikonannya polskoyu storonoyu postanov Rizkogo dogovoru shodo nadannya kulturnih prav bilorusam i ukrayincyam u shidnih rajonah krayini 17 grudnya 1920 polskij sejm uhvaliv zakon pro nadilennya zemleyu soldativ yaki vidznachilisya v radyansko polskij vijni i do kincya 1922 u shidnih rajonah Polshi zemlyu oderzhalo blizko 25 tisyach polskih rodin Tak bulo rozpochato cilespryamovanu kolonizaciyu ta polonizaciyu Zahidnoyi Ukrayini ta Bilorusi sho v svoyu chergu spriyalo posilennyu antipolskih nastroyiv sered miscevogo naselennya ta organizaciyu sprotivu diyam polskoyi vladi Teritorialni postupki Chehoslovachchini za Myunhenskoyu ugodoyu 1 Sudeti peredani Rejhu v zhovtni 1938 2 Cheskij Teshin peredanij Polshi 2 zhovtnya 1938 3 Teritoriya zajnyata Ugorshinoyu u listopadi 1938 4 Karpatska Ukrayina zajnyata Ugorshinoyu u berezni 1939 5 Reshta Chehiyi peretvorena na Protektorat Bogemiyi i Moraviyi u berezni 1939 6 Satelitna derzhava Slovachchina Pislya pidpisannya Myunhenskoyi ugodi 30 veresnya 1938 Polsha aneksuvala Zaolzhya Teshinska Sileziya Takim chinom Polsha razom iz nacistskoyu Nimechchinoyu ta Ugorshinoyu vzyala uchast u podili Chehoslovachchini Pochinayuchi vid 1938 stanovishe Polshi u teritorialnih superechkah iz susidami uskladnilos oskilki neuzgodzhenosti buli ne lishe na shodi z SRSR ale j na zahodi z Nimechchinoyu Nimecka diplomatiya vse aktivnishe pochinala vimagati povernennya mista Dancig ta stvorennya Polskogo koridoru Pri comu yak formalnij privid dlya pretenzij do Polshi Nimechchinoyu vikoristovuvavsya zahist etnichnih nimciv sho meshkali na teritoriyi Polshi Pakt Molotova Ribbentropa Dokladnishe Pakt Molotova Ribbentropa Isnuvannya Polshi nesterpne ta nesumisne z umovami isnuvannya Nimechchini Polsha povinna zniknuti i znikne z nashoyu dopomogoyu cherez svoyu vnutrishnyu slabkist i diyi Rosiyi Znishennya Polshi povinno stati osnovoyu politiki Nimechchini Ce bude dosyagnuto silami Rosiyi ta za dopomogoyu Rosiyi Gans fon Sekt nimeckij vijskovij diyach 1922 Na pochatku 1939 provalilisya peregovori pro stvorennya antigitlerivskoyi koaliciyi mizh Velikoyu Britaniyeyu Franciyeyu Rumuniyeyu z odnogo boku ta SRSR z inshogo boku Z lipnya 1939 Nimechchina i Radyanskij Soyuz pochali zblizhennya u polskomu pitanni 3 serpnya 1939 roku ministr zakordonnih sprav Tretogo Rejhu fon Ribbentrop vpershe zrobiv oficijnu zayavu u yakij buv natyak na rozpodil sfer vplivu Z usih problem sho mayut stosunok do teritoriyi vid Chornogo do Baltijskogo morya mi mogli b legko domovitis 15 serpnya na zustrichi posla Nimechchini v SRSR Shulenburga z narodnim komisarom zakordonnih sprav Molotovim predstavnik radyanskoyi storoni zaproponuvav pidpisati dogovir pro nenapad ale z obov yazkovim pidpisannyam torgovelnoyi ta kreditnoyi ugodi 19 serpnya ekonomichnu ugodu bulo pidpisano i Molotov peredav Ribbentropu proekt majbutnogo tayemnogo protokolu Bazhayuchi forsuvati podiyi Gitler osobistoyu telegramoyu prosiv Stalina prijnyati nimecku delegaciyu 22 23 serpnya zamist zaplanovanogo 26 27 serpnya 23 serpnya 1939 u Moskvi narodnim komisarom zakordonnih sprav SRSR Molotovim ta ministrom zakordonnih sprav Nimechchini fon Ribbentropom bulo pidpisano dogovir pro nenapad Sekretnim dodatkovim protokolom viznachalis sferi vzayemnih interesiv oboh derzhav u Shidnij Yevropi Drugij punkt cogo protokolu porushuvav polske pitannya U vipadku teritorialno politichnoyi perebudovi oblastej yaki vhodyat do skladu Polskoyi derzhavi kordon sfer interesiv Nimechchini i SRSR bude priblizno prohoditi liniyeyu rik Narev Visla i Syan Pitannya chi ye u vzayemnih interesah bazhanim zberezhennya nezalezhnoyi Polskoyi derzhavi i yakimi budut kordoni ciyeyi derzhavi mozhe buti ostatochno z yasovane lishe protyagom podalshogo politichnogo rozvitku Pidgotovka SRSR do vijni z PolsheyuPidgotovka SRSR do vijni z Polsheyu rozpochalasya u formi prihovanoyi vijskovoyi mobilizaciyi 3 veresnya 1939 politbyuro CK VKP b uhvalilo tayemno prodovzhiti na misyac strok sluzhbi chervonoarmijciv i molodshih komandiriv yaki pidlyagali demobilizaciyi vnaslidok chogo v RSChA bulo zatrimano ponad 310 tisyach osib 6 veresnya blizko 23 00 24 00 komanduvannya semi vijskovih okrugiv zokrema KOVO ta HVO otrimalo direktivu narkoma oboroni pro provedennya prihovanoyi mobilizaciyi u viglyadi Velikih navchalnih zboriv Uhvaleno prizvati na navchalni zbori ves pripisnij sklad mobilizuvati avtotransport konej rozbronyuvati mobilizacijni zapasi prodovolstva i hlibofurazhu 7 veresnya v Moskvi Voroshilov proviv naradu z komanduvannyam Kiyivskogo Biloruskogo Moskovskogo Leningradskogo Harkivskogo Kalininskogo Orlovskogo okrugiv shodo pidgotovki shirokoyi nastupalnoyi operaciyi na teren Zahidnoyi Ukrayini i Zahidnoyi Bilorusi Z 7 veresnya 1939 pid viglyadom Velikih navchalnih zboriv rozpochavsya prizov 2 6 mln zapasnikiv 7 mi vijskovih okrugiv zokrema dvoh na teritoriyi URSR KOVO i HVO Cherez desyat dniv pislya pochatku zboriv bulo sformovano 98 strileckih 14 kavalerijskih divizij 27 tankovih brigad i 24 artpolki Rezervu Golovnogo komanduvannya Z ciyeyi zagalnoyi kilkosti 41 strilecka 13 kavalerijskih divizij 17 tankovih brigad i 9 artpolkiv nadali uvijshli do skladu Biloruskogo i Ukrayinskogo frontiv upravlinnya yakih buli utvoreni j rozgornuti 11 veresnya 1939 na bazi BOVO i KOVO Upovnovazhenim chlenom Vijskovoyi Radi KOVO buv pershij sekretar CK KP b U Mikita Hrushov a Vijskovu Radu BOVO ocholyuvav Mihajlo Kovalov yaki zdijsnyuvali vijskovo politichne kerivnictvo vsiyeyu operaciyeyu 8 veresnya 1939 na zahidnih kordonah SRSR pid chas peredislokaciyi vijsk KOVO bulo sformovano tri armijski grupi Zhitomirska zgodom Shepetivska Pivnichna 5 ta armiya pid komanduvannyam komdiva Sovyetnikova Vinnicka Volochiska Shidna 6 a armiya na choli z komkorom Golikovim i Odeska Kam yanec Podilska Pivdenna 12 a armiya pid provodom komandarma II rangu Tyulenyeva 9 veresnya narkom oboroni SRSR i nachalnik Generalnogo shtabu Chervonoyi armiyi vidali nakazi 16633 Vijskovij Radi BOVO i 16634 Vijskovij Radi KOVO pro pidgotovku bojovih dij proti Polshi Komanduvannyu proponuvalosya do 11 veresnya zabezpechiti peregrupuvannya vijsk shob prihovano zosereditisya i buti gotovimi do rishuchogo nastupu z metoyu bliskavichnim udarom rozgromiti vijska suprotivnika sho stoyat naproti Nakazi peredani u vijska 14 veresnya 10 veresnya TARS povidomilo pro chastkovij prizov zapasnikiv Harkivskogo Kiyivskogo osoblivogo Biloruskogo osoblivogo Leningradskogo Moskovskogo Kalininskogo Orlovskogo vijskovih okrugiv do RSChA u zv yazku z nimecko polskoyu vijnoyu 11 veresnya na bazi BOVO i KOVO sformovani i rozgornuti upravlinnya Biloruskogo i Ukrayinskogo komanduvach komandarm 1 rangu Timoshenko frontiv 14 veresnya moskovska gazeta Pravda opublikuvala peredovu Pro vnutrishni prichini vijskovoyi porazki Polshi pidgotovlenu golovoyu Verhovnoyi Radi RRFSR Zhdanovim Mistilosya propagandistsko ideologichne poyasnennya neobhidnosti vstupu RSChA na teren Polshi dlya zvilnennya zahidnoukrayinskih i zahidnobiloruskih brativ Togo zh dnya radyanske kerivnictvo poinformuvalo Nimechchinu pro gotovnist RSChA do pochatku bojovih dij a takozh pro namiri obmezhitisya okupaciyeyu lishe ukrayinskih etnichnih teritorij 14 veresnya do vijsk KOVO i BOVO nadijshli nakazi narkoma oboroni SRSR Voroshilova i nachalnika Generalnogo shtabu Chervonoyi armiyi Shaposhnikova 16633 i 16634 pro pidgotovku bojovih dij proti Polshi U direktivi 16634 mistivsya nakaz Do 16 veresnya prihovano zoserediti i buti gotovimi do rishuchogo nastupu z metoyu bliskavichnim udarom rozgromiti protiborche vijsko suprotivnika Rishuchij nastup z perehodom derzhavnogo kordonu rozpochati na svitanku 17 veresnya 15 veresnya u Moskvi Narkom vnutrishnih sprav SRSR Lavrentij Beriya vidav direktivu pro Organizaciyu roboti u zahidnih oblastyah Ukrayini i Bilorusi Do napadu bulo uhvaleno skeruvati u kozhnu armijsku grupu 50 70 pracivnikiv NKVS dlya tisnoyi spivpraci z vijskovimi Togo zh dnya v Berlini fon Ribbentrop nadislav do Moskvi telegramu poslu Shulenburgu shodo vstupu chastin Chervnoyi armiyi u shidni rajoni Polshi Proponuvalosya poslu visloviti Narkomu vnutrishnih sprav SRSR Molotovu vitannya nimeckoyi storoni z privodu rishennya vvesti vijska RSChA na teren Polshi Radyanskij uryad mizh usim inshim govorilosya v telegrami takim chinom zvilnit nas vid neobhidnosti znishuvati zalishki polskoyi armiyi peresliduyuchi yih azh do rosijskogo kordonu Proponuvavsya radyanskij storoni proekt spilnogo nimecko radyanskogo komyunike ta vkazuvalosya na nepripustimist mifologizuvannya radyanskoyu storonoyu ideyi zagrozi ukrayinskomu i biloruskomu naselennyu z boku Nimechchini 16 veresnya 1939 Vijskova Rada Ukrayinskogo frontu pid kerivnictvom Hrushova vidala direktivu A0084 nakaz radyanskim vijskam uvijti na tereni Polshi z tim abi rishuche vistupiti na dopomogu trudyashim Zahidnoyi Ukrayini i Zahidnoyi Bilorusi Pered vtorgnennyam Ukrayinskij front mav 28 strileckih 7 kinnih divizij 10 tankovih i 2 motorizovani brigadi blizko 800 tisyach bijciv i komandiriv u vzayemodiyi z vijskami frontu nalezhalo diyati vijskam NKVS 55 tisyach bijciv blizko 2 tisyach tankiv 1100 bojovih litakiv 4700 garmat Pochatok bojovih dijChervonoarmiyec ohoronyaye polskij litak PWS 26 zbitij poblizu mista Rivne 18 09 39 r 17 veresnya 1939 cherez 16 dniv pislya nastupu Vermahtu na teritoriyu Polshi ta pislya perehodu nimeckimi vijskami richki Syan o drugij godini nochi Stalin v prisutnosti Molotova i Voroshilova prijnyav nimeckogo posla Shulenburga i povidomiv sho Chervona Armiya pristupaye do bojovih dij proti Polshi O 3 15 ranku polskomu poslovi v Moskvi bula vruchena nota radyanskogo uryadu u yakij zaznachalosya sho Polska derzhava i yiyi uryad faktichno perestali isnuvati Tim samim pripinili svoyi diyi dogovori ukladeni mizh SRSR i Polsheyu Nadana samij sobi j zalishena bez kerivnictva Polsha peretvorilasya v zruchne pole dlya vsyakih vipadkiv i nespodivanok sho mozhut stvoriti zagrozu dlya SRSR Tomu buduchi dosi nejtralnim radyanskij uryad ne mozhe bilsh nejtralno stavitisya do cih faktiv Krim togo zvertalas uvaga na bezzahisne stanovishe ukrayinskogo j biloruskogo naselennya Cherez take polozhennya radyanskij uryad viddav rozporyadzhennya Golovnomu komanduvannyu Chervonoyi armiyi dati nakaz vijskam perejti kordon i vzyati pid svij zahist zhittya j majno naselennya Zahidnoyi Ukrayini ta Zahidnoyi Bilorusi Yaksho do 23 serpnya Radyanskij uryad zahishayuchi svoyi interesi vid mozhlivoyi zagrozi vimagav na tristoronnih peregovorah prohodu Chervonoyi Armiyi cherez polsku teritoriyu ale otrimav vidmovu vid polskogo uryadu to nini vidsutnist takogo ogoloshuvalas dostatnoyu pidstavoyu dlya zdijsnennya cih dij Polsha upodibnyuvalas pusteli sho mogla buti zapovnena abo zh silami sho zagrozhuvali SRSR abo zh Chervonoyu Armiyeyu Spivvidnoshennya vijskovih sil Polshi ta SRSR na chas vtorgnennya Polsha SRSR Osobovij sklad 370 000 617 588 Artilerijska zbroya i minometi 540 4 959 Tanki 70 4 733 O 5 00 17 veresnya peredovi ta shturmovi zagoni Chervonoyi Armiyi u skladi semi armij 1 kinno mehanizovanoyi grupi blizko 615 000 osib 4900 garmat i minometiv 4700 tankiv 3300 litakiv peretnuli kordon ta rozgromili polsku prikordonnu ohoronu polki Sarni Zdolbuniv Chortkiv pl 12 tisyach bijciv V silu rozporyadzhennya Radyanskogo uryadu vijska Ukrayinskogo i Biloruskogo frontiv vikonuyuchi nakaz Golovnogo Komanduvannya 17 veresnya perejshli kordon kolishnoyi polskoyi derzhavi shob vzyati pid svij zahist zhittya i majno naselennya Zahidnoyi Ukrayini i Zahidnoyi Bilorusiyi Strimkim natiskom chastini Chervonoyi Armiyi rozgromili polski vijska vikonavshi u korotkij termin svij obov yazok pered Radyanskoyu Batkivshinoyu lt gt U boyah z polskimi vijskami nashi vijskovi chastini pokazali ne tilki visoki tempi marshu i manevrenist ale voni proyavili takozh visoku doblest geroyizm iniciativu bezmezhnu viddanist svoyij Batkivshini i velikij spravi Lenina Stalina Vizvolnij pohid Chervonoyi Armiyi uvijde v istoriyu nashogo narodu yak odna z chudovih storinok Originalnij tekst ros V silu rasporyazheniya Sovetskogo pravitelstva vojska Ukrainskogo i Belorusskogo frontov vypolnyaya prikaz Glavnogo Komandovaniya 17 sentyabrya pereshli granicu byvshego polskogo gosudarstva chtoby vzyat pod svoyu zashitu zhizn i imushestvo naseleniya Zapadnoj Ukrainy i Zapadnoj Belorussii Stremitelnym natiskom chasti Krasnoj Armii razgromili polskie vojska vypolniv v korotkij srok svoj dolg pered Sovetskoj Rodinoj lt gt V boyah s polskimi vojskami nashi voinskie chasti pokazali ne tolko vysokie tempy marsha i manevrennost no oni proyavili takzhe vysokuyu doblest geroizm iniciativu bezzavetnuyu predannost svoej Rodine i velikomu delu Lenina Stalina Osvoboditelnyj pohod Krasnoj Armii vojdet v istoriyu nashego naroda kak odna iz zamechatelnyh stranic Pershi godini operaciyi pidtverdili dani radyanskoyi rozvidki pro vidsutnist znachnih ugrupovan polskih vijsk sho dozvolilo priskoriti nastupalni diyi Vsi osnovni sili polskoyi armiyi na toj chas bilisya na zahodi proti Nimechchini a na shodi buli prisutni lishe nechislenni chastini ta prikordonniki yaki kontrolyuvali zahishenij Dogovorom pro nenapad mizh SRSR i Polsheyu til Otrimavshi povidomlennya pro perehid Chervonoyu Armiyeyu polskogo kordonu nimecke komanduvannya viddalo nakaz vijskam zupinitisya na liniyi Skole Lviv Volodimir Volinskij Brest Bilostok Blizko 18 00 peredovij zagin 45 yi strileckoyi diviziyi RSChA zajnyav misto Rivne rozzbroyivshi dribni chastini polskoyi armiyi 4 j kavkorpus RSChA forsuvav richku Zbruch polska prikordonna storozha kilka godin chinila sprotiv uvecheri korpus dosyag richki Stripi 13 j strileckij korpus vijshov do Dnistra 5 j kavalerijskij korpus dosyag liniyi Tribuhivci Dulibi 25 j tankovij korpus uvecheri pislya netrivalogo boyu zajnyav Chortkiv O 16 00 17 veresnya 1939 v prikordonnomu mistechku Kuti zasidali uryad prezident Moscickij i Verhovnij golovnokomanduvach marshal Ridz Smigli Uryad ne spromigsya ogolositi vijnu SRSR za jogo napad a pospishno emigruvav do Rumuniyi Cherez neogoloshennya uryadom Polshi vijni SRSR uryad Rumuniyi ne pochav vikonannya soyuznickih zobov yazan a chleniv polskogo uryadu yak i reshtu polyakiv utikachiv areshtuvav ta internuvav Polski vijskovi poloneni SRSR ne otrimali statusu vijskovopolonenih i buli viznani ozbroyenimi banditami ta tayemno rozstrilyani v Katini Blizko 23 40 po radio bulo peredano nakaz Ministra oboroni Polshi Ridz Smigli vijskam vidstupati u napryamku Rumuniyi i Ugorshini najkorotshimi shlyahami ne vstupati u boyi z chervonimi chastinami yaksho voni ne chinyat sprob rozzbroyiti polski chastini Za nakazom narkoma oboroni SRSR Voroshilova Chervona armiya mala vidrizati polski vijska vid rumunskogo kordonu shobi ne lishiti polyakam shansu na vryatuvannya V nich z 17 na 18 veresnya radyanski vijska zahopili Ternopil chastini i z yednannya 6 yi armiyi RSChA 24 ta tankova brigada razom iz 136 im polkom 97 yi strileckoyi diviziyi 10 ta tankova brigada ta 5 ta kavalerijska diviziya polonili 600 polskih voyakiv Zbarazh Kolomiyu 23 tya tankova brigada RSChA rozzbroyili blizko 10 000 voyakiv troh polskih pihotnih divizij O 7 j ranku 18 veresnya 36 ta tankova brigada RSChA zahopila Dubno rozzbroyili chastini tilu 18 yi i 26 yi polskih pihotnih divizij polonili 6000 voyakiv Pid vechir 18 veresnya 36 ta tankova brigada i rozviduvalnij bataljon 45 yi strileckoyi diviziyi RSChA v Lucku zahopiv u polon do 9 tisyach polskih vijskovih Vprodovzh 18 19 veresnya Krasne Ozernu Sokal Brodi Bibrku Rogatin Dolinu Pid vechir 18 veresnya korabli Dniprovskoyi voyennoyi flotiliyi peretnuli kordoni Polshi 19 veresnya chastini RSChA pidijshli do Lvova Tut Chervona armiya zustrilas z chastinami vermahtu 1 sha i 2 ga girsko pihotni diviziyi vermahtu yaki z 12 veresnya blokuvali z pivnochi zahodu i pivdnya v misti 15 tisyachnij polskij garnizon na choli z generalom Lyangerom Blizko 2 00 zvedenij motozagin 2 go kavkorpusu 24 yi tankovoyi brigadi RSChA nevdalo sprobuvav z hodu vzyati misto o 8 30 pid chas nimeckoyi ataki vidbulasya vipadkova perestrilka mizh radyanskimi i nimeckimi vijskami Vnaslidok peregovoriv mizh radyanskim i nimeckim komanduvannyam nimci vidijshli z cogo rajonu Chervona armiya zdijsnila dekilka nevdalih sprob zahopiti Lviv 21 veresnya nimecki chastini za domovlenistyu z radyanskim kerivnictvom znyali blokadu Lvova i vidijshli na zahid poziciyi zajnyali chastini 17 go strileckogo korpusu ta 2 go kinnogo korpusu RSChA sho otrimali nakaz atakuvati misto 21 veresnya Radyanski chastini cherez neporozuminnya obstrilyali nimecku kolonu sho vidhodila z mista Todi zh na okolici Lvova vidbulasya zustrich radyanskoyi i polskoyi delegacij polyaki povidomili pro namir generala Lyangnera pributi na peregovori u Vinniki uvecheri radyanske vijskove kerivnictvo vidklalo ataku Lvova do ranku 22 veresnya 22 veresnya 1939 pislya peregovoriv z radyanskim komanduvannyam lvivskij garnizon pogodivsya kapitulyuvati na pochesnih umovah yaki vtim ne bulo vikonano ob 11 00 bulo pidpisano ugodu o 14 00 polski vijska pochali skladati zbroyu o 15 00 z yednannya 2 go kavalerijskogo korpusu u pishomu stroyu razom zi tankami 24 yi 38 yi ta 10 yi tankovih brigad vstupili u misto Punkt 8 pidpisanoyi polskoyu i radyanskoyu storonami ugodi garantuvav oficeram polskoyi armiyi osobistu svobodu nedotorkanist majna pravo na viyizd do zarubizhnih krayin Pri vihodi z mista obezzbroyeni koloni polyakiv buli otocheni chastinami Chervonoyi armiyi i NKVS ta vidpravleni na rozstril v tabori smertnikiv Nakaz Komendanta mista Lvova 22 veresnya 1939 roku Vden 19 veresnya chastini 23 yi tankovoyi brigadi vstupili do Stanislava uvecheri do Galicha pid Galichem polonenih do 40 000 zhovniriv Pid Kostopolem sili 87 yi diviziyi 15 go strileckogo korpusu RSChA rozbili 2 polski polki z artileriyeyu polonili 1500 polskih soldativ i oficeriv 19 21 veresnya chastini 60 yi strileckoyi diviziyi 5 yi armiyi veli boyi z polskimi vijskami za Sarnenskij ukriplenij rajon Pizno vvecheri 19 veresnya 36 ta tankova brigada zahopila mistechko Torchin pislya nevelikogo boyu z polyakami vstupila u Volodimir Volinskij 20 veresnya Chervona armiya zahopila Kovel togo zh dnya chastini nimeckoyi 10 yi tankovoyi diviziyi generala Shaalya cherez neporozuminnya atakuvali kinnotnikiv 2 go kavalerijskogo korpusu RSChA pid Lvovom pislya tizhnevih boyiv z nimcyami bulo likvidovano pivtoratisyachne ugrupovannya generala broni Sosnkovskogo v Bryuhovickih lisah Informaciya radyanskogo komanduvannya protyagom 17 20 veresnya Chervona armiya rozzbroyila 3 pihotni polski diviziyi 2 kavalerijski brigadi zahopila v polon 60 tisyach soldat i oficeriv 20 22 veresnya vidbuvalasya oborona polyakami mista Grodno v Bilorusi 22 veresnya z yednannya 8 go strileckogo korpusu vijshli na front Volodimir Volinskij Sokal bulo rozzbroyeno do 10 tisyach polskih vijskovih Vijska 5 yi armiyi Ukrayinskogo frontu vijshli na rubizh Kovel Volodimir Volinskij Ivanichi 24 veresnya generalnij shtab RSChA povidomlyav pro zdobuttya mist Lyuboml Grubeshiv Univ Yaniv 20 km vid Lvova Komarno Borislav Drogobich 25 veresnya Unyatichiv 26 veresnya Belz Holm Zamostya Yavoriv Sambir Turku Najpiznishe radyanska vlada v ramkah vizvolnogo pohodu na terenah Galichini prijshla do Starogo Sambora 27 veresnya 28 veresnya ChA zahopila Lyubachiv 29 veresnya Lesko teper povitove mistechko v Pidkarpatskomu voyevodstvi Polshi Togo zh dnya zakinchivsya tridennij bij pid Shackom 3 5 tisyachne ugrupovannya chastin Korpusu ohoroni prikordonnya pid komanduvannyam generala Orlika Ryuckemanna za polskimi dzherelami chastini 50 yi armiyi vtratili blizko 500 bijciv ta 8 tankiv reshtki polskih sil vidijshli v biloruski lisi 30 veresnya vidbulisya boyi okremoyi operativnoyi grupi Polissya generala Frantishka Kleberga z RSChA pid Parchevom i Milanovom Lyubelske voyevodstvo Na pochatok zhovtnya u vijskah Ukrayinskogo i Biloruskogo frontiv narahovuvalosya do 2 420 000 vijskovikiv u 60 strileckih 13 kavalerijskih diviziyah ta 18 tankovih brigadah ponad 5400 garmat 6000 tankiv i 3 700 litakiv 5 zhovtnya radyanski vijska rozbili grupu polkovnika Zelyenyevskogo polonili 6500 polskih voyakiv z nih 360 oficeriv Porushennya norm pravaVvivshi na svitanku 17 veresnya bez ogoloshennya vijni chastini Chervonoyi armiyi na teritoriyu Polshi sankcionuyuchi bojovi diyi proti yiyi armiyi stalinske kerivnictvo tim samim porushilo dogovir pro mir z ciyeyu krayinoyu pidpisanij 18 bereznya 1921 v Rizi protokol vid 9 lyutogo 1929 roku pro dostrokove vvedennya v silu paktu Briana Kelloga sho zaboronyaye vikoristannya vijni yak instrumentu nacionalnoyi politiki konvenciyu pro viznachennya agresiyi 1933 r dogovir pro nenapad mizh SRSR i Polsheyu vid 25 lipnya 1932 roku i protokol sho prodovzhuye diyu cogo dogovoru do 1945 r spilne komyunike opublikovane polskim i radyanskim uryadami v Moskvi 26 listopada 1938 r v yakomu znovu pidtverdzhuvalosya sho osnovoyu mirnih vidnosin mizh dvoma krayinami ye dogovir pro nenapad 1932 r Oficijni chinniki SRSR ta suchasni apologeti radyanshini vipravdovuyut vtorgnennya SRSR v shidnu chastinu Polshi 17 veresnya 1939 roku tim faktom sho nache Polsha yak derzhava pislya agresiyi Tretogo Rejhu stanom na 17 veresnya 1939 roku perestala isnuvati Odnak na teritoriyi shidnoyi chastini Polshi yaku okupuvav SRSR funkcionuvali polski organi vladi i armiya Krim togo isnuye ryad dokumentiv yaki svidchat sho SRSR vzhe planuvav agresiyu proti Polshi ta viv peregovori z predstavnikami Tretogo Rejhu shodo vtorgnennya SRSR v Polshu she trohi ranishe do dati 17 veresnya 1939 roku Obmin teritoriyami z nimeckimi vijskami ta spilni voyenni diyi proti polskih sil20 veresnya vijska 12 yi armiyi prosunulisya na liniyu Mikolayiv Strij i zustrilisya z nimeckimi vijskami 21 veresnya komanduvach Ukrayinskogo frontu Timoshenko nadislav direktivu vijskam Pri zvernenni nimeckih predstavnikiv do komanduvannya nashih chastin pro nadannya dopomogi dlya znishennya polskih chastin abo band komandiram vidilyati neobhidni sili zabezpechuvati spilnu likvidaciyu vorozhih sil Pislya nizki diplomatichnih peremovin i vidpovidnogo ostatochnogo uzgodzhennya demarkacijnoyi liniyi nimecki vijska pochali peredavati SRSR ranishe zahopleni nimi ukrayinski ta biloruski mista 22 veresnya Chervonij armiyi bulo peredano misto Strij 24 veresnya Drogobich peredano i Sambir yakij 11 veresnya zahopili chastini 18 go armijskogo korpusu general lejtenanta Bayera ta Yavoriv zahoplenij 12 veresnya chastinami diviziyi Nimechchina 14 16 veresnya u Beresti polyaki vidbili 7 atak armijskogo korpusu yakim komanduvav veteran pershoyi svitovoyi general Vermahtu Gajnc Vilgelm Guderian Na comu ataki ne pripinyalisya ale navit za dopomogi motorizovanih divizij Guderianu ne vdalosya ostatochno vibiti polyakiv z Berestya Tomu urochista peredacha Berestya vid Vermahtu do RSChA bilsh vidoma yak spilnij vijskovij parad Vermahtu i Chervonoyi armiyi vidbuvalasya odnochasno z perebuvannyam u Berestejskij forteci ostannogo ne vibitogo Guderianom bataljonu kapitana Radzishevskogo z yedinoyu ucililoyu garmatoyu i boyezapasom do neyi Kilkoma dnyami ranishe komanduvannya Vijska Polskogo virishilo jti i Radzishevskomu nakazali vidstupati Prote kombat zayaviv pidleglim sho dozvolyaye yim vidstupiti a sam bude bitisya Soldati virishili zalishitisya zi svoyim komandirom Takim chinom pislya otrimannya nedovzyatogo Berestya dovershuvati rozpochate Vermahtom vzyalasya Chervona armiya 22 veresnya 1939 bataljon Radzishevskogo vidbiv pershi tri ataki RSChA Bezuspishni sprobi zahoplennya fortu trivali v nastupni dni 26 veresnya Chervona armiya zadiyala vazhku artileriyu a potim prislala peregovirnikiv Voni povidomili kapitanu sho SRSR prijshov dopomogti polyakam i zaproponuvali sklasti zbroyu Na ce Radzishevskij vidpoviv sho yaksho rosiyani ne ye vorogami to povinni zalishiti polskij fort Ale oskilki boyezapas u polyakiv do togo chasu zakinchivsya vnochi zalishki bataljonu buli zmusheni vidstupiti Zgodom za donosom miscevih komunistiv GUDB NKVS vistezhilo i zaareshtuvalo kombata Radzishevskogo Cherez rik jogo ta inshih polonenih oficeriv pereveli pid Katin de zgodom rozstrilyali 22 veresnya Chervonij Armiyi bulo peredano Kobrin Berestya Bilostok 25 veresnya Zamostya 26 veresnya Bilgoraj i Krasnostav 27 veresnya Bilu Pidlyasku ta Yaniv Pidlyaskij 29 veresnya Peremishl Sidlec i Lukiv V podalshomu radyanski vijska veli bojovi diyi z okremimi polskimi zagonami yaki namagalisya probitisya do kordoniv Rumuniyi ta Ugorshini Ci operaciyi Chervona armiya chasto provodila u vzayemodiyi z chastinami vermahtu Napriklad 26 28 veresnya v rajoni Zhuravinec mizh Mostiskami i Medikoyu radyanski vijska chastini 17 go strileckogo korpusu i 12 yi armiyi spilno z nimcyami rozbili chotiritisyachnu kinnu grupu 5 6 kavalerijskih polkiv polskih vijsk pid orudoyu generaliv Vladislava Andersa ta Konstantina Plisovskogo sho namagalasya perejti kordon z Ugorshinoyu poranenim potrapiv do polonu general Anders 27 veresnya marshal Timoshenko dopoviv Stalinu i Voroshilovu pro rozgrom spilno z nimcyami u rajoni Nemirova shestitisyachnoyi grupi generala Perhovskogo 28 veresnya 1939 v Dogovori pro druzhbu ta kordon mizh SRSR i Nimechchinoyu buv pereglyanutij rozpodil ukrayinskih etnichnih zemel i viddano Nimechchini zahopleni Chervonoyu Armiyeyu Pivdenne Pidlyashshya i Holmshina Z 5 po 12 zhovtnya radyanski vijska vidhodili na liniyu novogo kordonu 16 zhovtnya kordon vzyali pid ohoronu vijska NKVS PidsumkiTeritorialni zmini Chetvertij rozpodil Polshi polskoyu Rezultatom Polskogo pohodu bulo priyednannya do Radyanskogo Soyuzu teritoriyi Zahidnoyi Ukrayini ta Zahidnoyi Bilorusi Novij kordon bulo zakripleno radyansko nimeckim dogovorom pro kordon vid 28 veresnya 1939 Novij kordon perevazhno zbigavsya z liniyeyu Kerzona sho bula rekomendovana 1919 Parizkoyu mirnoyu konferenciyeyu yak shidnij kordon Polshi Vona rozmezhovuvala oblasti kompaktnogo prozhivannya polyakiv z odnogo boku ukrayinciv i bilorusiv z inshogo Teritoriyi na shid vid richok Zahidnij Bug i Syan buli priyednani do Ukrayinskoyi RSR i Biloruskoyi RSR za administrativnimi mezhami mizh Volinskim i Poliskim voyevodstvami bez vrahuvannya ukrayinsko biloruskogo etnichnogo kordonu Ce zbilshilo teritoriyu SRSR na 196 tisyach km 50 4 teritoriyi Polshi a naselennya na 13 miljoniv Na pozachergovij p yatij sesiyi Verhovnoyi Radi SRSR 31 zhovtnya 2 listopada 1939 narkom Zakordonnih sprav Molotov ociniv radyansku agresiyu proti Polshi Pravlyachi kola Polshi nemalo hizuvalisya micnistyu svoyeyi derzhavi i miccyu svoyeyi armiyi Odnak viyavilosya dostatnim korotkogo udaru po Polshi z boku spochatku nimeckoyi armiyi a potim Chervonoyi Armiyi shob nichogo ne zalishilosya vid cogo potvornogo ditisha Versalskogo dogovoru Nashi vidnosini z Nimechchinoyu yak ya vzhe skazav pokrashilisya dokorinno Ne tilki bezgluzdo ale j zlochinno vesti taku vijnu yak vijna za znishennya gitlerizmu Vtrati storin Bilsha chastina polskih vijskovosluzhbovciv yaki opinilisya v radyanskomu poloni bula vidrazu zh zvilnena U taborah NKVS zalishilosya 125 4 tisyachi osib Z nih v 1939 1941 rokah bulo peredano Nimechchini 43 054 osib nimci peredali SRSR 13 575 osib Navesni 1940 organami NKVS v Smolenska oblast buli rozstrilyani 15 131 vijskovopolonenij perevazhno oficeri polskoyi armiyi ta policejski Vtrati storin II Polska Respublika SRSR Zagibli 3 500 795 Znikli bezvisti nevidomo 59 Poraneni 20 000 2 019 Poloneni 452 500 Sered zagiblih buv polskij pismennik Tadeush Dolenga Mostovich Naslidki 30 lipnya 1941 z pidpisannyam Ugodi Sikorskogo Majskogo SRSR de yure viznav zahidnoukrayinski zemli za Polsheyu 23 veresnya 2009 Sejm Polshi odnostajno zasudiv agresiyu SRSR 1939 r nazvavshi Polshu zhertvoyu dvoh totalitarizmiv nacizmu ta komunizmu a rozstril polskih oficeriv u Katini navesni 1940 voyennim zlochinom z oznakami genocidu Za danimi Institutu nacionalnoyi pam yati Polsha pislya napadu SRSR na Polshu sotni tisyach lyudej zaginuli v taborah GULag Vsogo miljon zhertv represij Krim togo za danimi istorikiv Chervona armiya pid chas napadu na Polshu zdijsnila bagato voyennih zlochiniv Do chervnya 1941 r za ocinkami doslidnikiv zhertvoyu pryamih radyanskih represij stali blizko miljona polskih gromadyan yaki etnichno buli ne tilki polyakami a j yevreyami bilorusami ukrayincyami ta chehami Polsko biloruskij konflikt Dokladnishe Polsko biloruskij etnichnij konfliktDiv takozhPakt Molotova Ribbentropa Polska kampaniya Vermahtu 1939 Radyanska okupaciya Ukrayini Radyanska aneksiya zahidnoukrayinskih zemel Katinskij rozstril Spilnij parad Vermahtu ta RSChA v Beresti Tabori NKVS dlya polskih vijskovopolonenihPrimitkiSkladeno na osnovi Upushennyj shans Stalina Sovetskij Soyuz i borba za Evropu 1939 1941 Dokumenty fakty suzhdeniya M Veche 2000 Tablica 7 Chislennost sovetskih vojsk na 17 sentyabrya 1939 g Lebedeva N S Chetvyortyj razdel Polshi i katynskij rasstrel Drugaya vojna 1939 1945 M 1996 S 249 Skladeno na osnovi Meltyuhov M I Upushennyj shans Stalina Sovetskij Soyuz i borba za Evropu 1939 1941 Dokumenty fakty suzhdeniya M Veche 2000 Tablica 8 Poteri storon v sentyabre 1939 g Molotov V M O vneshnej politike Sovetskogo Soyuza Doklad na zasedanii Verhovnogo Soveta SSSR 31 oktyabrya 1939 goda Rukkas A Polsko radyanska vijna 1939 Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik S 394 ISBN 978 966 00 1142 7 U suchasnij ukrayinskij istoriografiyi vzhivayetsya takozh nazva Radyansko polska vijna 1939 Div Enciklopediya istoriyi Ukrayini V 10 t Redkol V A Smolij golova ta in K Nauk dumka 2003 ISBN 966 00 0632 2 T 1 A V 2003 688 s il S 600 ISBN 966 00 0734 5 Arhiv originalu za 26 serpnya 2017 Procitovano 7 chervnya 2014 pol Pakt nieagresji miedzy Rzeczapospolita Polska a Zwiazkiem Socjalistycznych Republik Rad podpisany w Moskwie dnia 25 lipca 1932 r nedostupne posilannya z lipnya 2019 Radyanskij period 1939 1941 Sovetskij Soyuz vzyal pod svoyu zashitu naselenie Zapadnoj Ukrainy i Zapadnoj Belorussii 17 sentyabrya 1939 g Krasnaya Armiya pereshla sovetsko polskuyu granicu lt gt Osvoboditelnyj pohod Krasnoj Armii zavershilsya k koncu sentyabrya V kn Vsemirnaya istoriya Akademiya nauk SSSR Pod red V V Kurasova otv red A M Nekricha i dr V 10 ti t M Mysl 1956 1965 T X S 95 Ocherki istorii Ministerstva inostrannyh del Rossii 1802 2002 V 3 t M OLMA PRESS 2002 ISBN 5 224 03651 8 T 2 1917 2002 gg 624 s S 260 ISBN 5 224 03653 4 ros Pobog Malinowski Wladyslaw Najnowsza historia polityczna Polski 1939 1945 Warszawa 1981 S 135 pol Karczewski Noz w plecy ktory wbili Polsce sowieci 17 wrzesnia zmienil calkowicie nasze polozenie Shirer U Vzlet i padenie Tretego rejha Ocherki istorii Ministerstva inostrannyh del Rossii 1802 2002 V 3 t T 2 ros Dogovor o nenapadenii mezhdu Germaniej i Sovetskim Soyuzom ros Osmachko S G Krasnaya Armiya v lokalnyh vojnah i voennyh konfliktah 1929 1941 boevoj opyt i voennaya politika Yaroslavl 1999 str 11 Istorichnij kalendar cej den v istoriyi 7 Veresnya Pravda 18 sentyabrya 1939 g Dokumenty vneshnej politiki T 22 Kn 2 S 96 DMISPO T 7 S 178 Volkov S V Emelyanov Yu V Do i posle sekretnyj protokolov M Voenizdat 1990 S 158 Prikaz NKO SSSR ot 7 11 1939 199 RGVA F 4 Op 15 Delo 25 Listy 636 638 Tipografskij ekzemplyar Russkij arhiv Velikaya Otechestvennaya Prikazy narodnogo komissara oborony SSSR T 13 2 1 Institut voennoj istorii Ministerstva oborony Rossijskoj Federacii Rossijskij gosudarstvennyj voennyj arhiv M TERRA 1994 S 123 Direktiva u vijska URSR pro priyednannya Galichini i Volini 1939 rik Zapis v shodenniku Galdera vid 20 veresnya 1939 roku Virisheno Rosiyani zajmut Lviv Nimecki vijska ochistyat Lviv Den ganbi nimeckogo politichnogo kerivnictva Andrij Bajcar Docent LNU im I Franka deputat VMR Dogovir pro zdachu Lvova Chervonij armiyi polyaki pidpisali u Vinnikah Lebedyeva Nataliya Sergiyivna Sentyabr 1939 g Polsha mezhdu Germaniej i SSSR Vestnik MGIMO Universiteta specialnyj vypusk 2009 S 231 244 Vladimir Ignatov Agentura NKVD MGB protiv OUN UPA ros Oleg Rosov Evgenij Nazarov Geroyi naiznanku ros Kakogo cveta byl sentyabr 1939 go Razmyshleniya po povodu 65 letiya so dnya vstupleniya Krasnoj Armii v Zapadnuyu Ukrainu Arhiv originalu za 28 lipnya 2019 Procitovano 28 lipnya 2019 Iz prikaza NKVD SSSR 001064 ob operativnyh meropriyatiyah v svyazi s provodimymi uchebnymi sborami 8 sentyabrya 1939 g ros Soobshenie narodnogo komissara vnutrennih del USSR 3702 SN v NKVD SSSR o rezultatah komplektovaniya operativnyh grupp Ne pozdnee 9 sentyabrya 1939 g ros Iz soobsheniya NKVD BSSR v NKVD SSSR ob obstanovke na sopredelnoj territorii 12 sentyabrya 1939 g ros Direktiva 16634 K E Voroshilova i B M Shaposhnikova Voennomu sovetu Kievskogo osobogo voennogo okruga1 o nachale nastupleniya protiv Polshi 14 09 1939 Arhiv originalu za 24 lyutogo 2013 Procitovano 24 lyutogo 2013 Direktiva NKVD SSSR Narodnym komissariatam vnutrennih del USSR i BSSR ob organizacii raboty v osvobozhdennyh rajonah zapadnyh oblastej Ukrainy i Belorussii 15 sentyabrya 1939 g ros Soobshenie zamestitelya nachalnika pogranvojsk NKVD Kievskogo okruga AB 003594 v NKVD USSR o polozhenii v pogranichnoj polose na territorii Polshi 16 sentyabrya 1939 g ros Andrej Illarionov Hroniki podgotovki napadeniya SSSR na Polshu v 1939 godu ros Dokumenty Istorii 70 letie napadeniya SSSR na Polshu Vyderzhki iz dokumentov ros Polskie voennoplennye v Ukraine 1939 1941 goda ch 1 ros Kinohronika spilnogo vijskovogo paradu chastin vermahtu i Chervonoyi armiyi v Beresti 1939 rik Oborona Berestya 1939 ros Chervonij blickrig Volodimir Byeshanov Beshanov V Chervonij blickrig 1 Moskva Izdatel Bystrov 2006 414 s Stenografichnij zvit Vidannya Verhovnoyi Radi SRSR 1939 S 7 24 Uchwala Sejmu Rzeczypospolitej Polskiej z dnia 23 wrzesnia 2009 r upamietniajaca agresje Zwiazku Radzieckiego na Polske 17 wrzesnia 1939 r pol Sejm Polshi odnostajno zasudiv agresiyu SRSR proti krayini u 1939 roci Institut nacionalnoyi Pam yati Polshi rozrahovuvav odin miljon zhertv radyanskoyi agresiyiDzherelaGrinevich V A Chervona armiya u vijnah i vijskovih konfliktah 1939 1940 rr vijskovo politichni ideologichni ta socialno psihologichni aspekti Rukkas A Polsko radyanska vijna 1939 Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik S 394 395 ISBN 978 966 00 1142 7 Meltyuhov M I Sovetsko polskie vojny Voenno politicheskoe protivostoyanie 1918 1939 gg M Veche 2001 ros Meltyuhov M I Upushennyj shans Stalina Sovetskij Soyuz i borba za Evropu 1939 1941 Dokumenty fakty suzhdeniya M Veche 2000 ros Semiryaga M I Tajny stalinskoj diplomatii 1939 1941 M Vysshaya shkola 1992 ros PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Soviet invasion of Poland of 1939 Rostislav Kramar Zolotij veresen abo Napad na Polshu u folklornih shatah Olga Harchishin Lviv yani pro vizvoliteliv 1939 roku folklor z pershih dniv Specproyekt Lokalnoyi istoriyi Krivavij cherven Masovi rozstrili u tyurmah NKVS