Лю́бомль (пол. Luboml, їд. לובומל) — село у північно-західній частині Волинській області у Ковельському районі України за 127 км на північний захід від Луцька (обласного центру), колишній райцентр Любомльського району, адміністративний центр Любомльської ОТГ. Площа міста 11,986 км², населення 10,1 тис. мешканців (2011).
Любомль | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
![]() ![]() | |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Волинська область | ||||||||
Район | Ковельський район | ||||||||
Громада | Любомльська міська громада | ||||||||
Засноване | — | ||||||||
Магдебурзьке право | 1541 | ||||||||
Статус міста | від 1951 року | ||||||||
Населення | ▼ 10 295 (01.01.2022) | ||||||||
- повне | ▼ 10 295 (01.01.2022) | ||||||||
Площа | 11,986 км² | ||||||||
Густота населення | 845 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 44300-44305 | ||||||||
Телефонний код | +380-3377 | ||||||||
Координати | 51°13′25″ пн. ш. 24°01′58″ сх. д. / 51.22361° пн. ш. 24.03278° сх. д.Координати: 51°13′25″ пн. ш. 24°01′58″ сх. д. / 51.22361° пн. ш. 24.03278° сх. д. | ||||||||
Висота над рівнем моря | 187 м | ||||||||
Водойма | річка Гапа | ||||||||
Назва мешканців | любомльчанин, любомльчанка, любомльчани | ||||||||
День міста | другий день Святої Трійці | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Любомль | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- фізична | 104 км | ||||||||
- залізницею | 133 км | ||||||||
- автошляхами | 122 км | ||||||||
До Києва | |||||||||
- фізична | 466 км | ||||||||
- автошляхами | 491 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 44300, Волинська обл., Любомльський р-н, м. Любомль, вул. Незалежності, 2, 2-43-90 | ||||||||
Вебсторінка | Любомльська міська рада | ||||||||
|
Перша писемна згадка про Любомль знаходиться у «Літописі руськім» у рік 6795 [1287 за сучасним календарем]. Місто внесено до Списку історичних населених місць України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. № 878 [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.].
Шлях від облцентру проходить автотрасою М19, яка збігається із єврошосе E85, і згодом переходить в автошлях М07. Через південну околицю міста проходить міжнародна автомагістраль E373 (збігається із М07) Варшава-Люблін-Ковель-Сарни-Коростень-Київ, а через середмістя (по вулиці Брестській і Володимирській) — автошлях Володимир—Берестя.
Походження назви
Походження назви міста Любомля пов'язують із його засновником, князем Володимиром Васильковичем. За свідченням літопису, це було улюблене місто князя, яке він укріпив, розбудував і оживив. Любомль став однією з його резиденцій. Тут він перебував разом з князівською канцелярією, приймав послів, давав розпорядження, їздив на полювання в Любомльські пущі. В Любомлі князь укривався від татарського князя Ногая, у цьому місті він любив відпочивати, та так, що, за словами літописців, душа його раділа і в благості перебувала. В народі добра пам'ять залишилась про князя і народ багато вже століть передає легенду про те, що князь одного разу вигукнув тут слова «любо мне здесь» («любо мені тут»). За легендою, саме від слів «любо мне» і пішла назва Любомль — улюблене місто князя.
Символіка міста
Символікою міста Любомля є герб та прапор. Герб затверджено рішенням Любомльської міської ради № 11/1 від 20 квітня 2000 року, його автором є краєзнавець з Любомля Дзей М. С. На гербі зображено Георгія Змієборця, повернутого вправо, на червоному полі. Зліва зверху розміщений білий хрест, як символ Волинської землі. Дзей М. С. автор і прапора міста. Прапор має вигляд прямокутного полотнища розділеного на три вертикальні смуги, бічні зеленого кольору, середня жовтого, на якій розміщено герб Любомля.
Органи влади
Місцеві органи влади представлені Любомльською міською радою Любомльської міської громади Ковельського району Волинської області України.
Міський голова — Ющук Роман Васильович.
Географія
Розташування та рельєф
Місто Любомль розташоване в західній частині Ковельського району Волинської області на північному заході України. Площа міста 11,986 км². Воно знаходиться на відстані близько 17 км від кордону з Польщею і приблизно за 52 км від кордону з Білоруссю. Рельєф Любомля сформувався на Поліській низовині, висота над рівнем моря — 187 м. У місті представлені малородючі ґрунти. Любомль має дуже вигідне розташування. Через південну околицю міста проходить міжнародна автомагістраль E373 (збігається із М07) Варшава-Люблін-Ковель-Сарни-Коростень-Київ, а через середмістя (по вулиці Брестській і Володимирській) — автошлях Володимир—Брест. У цьому населеному пункті розміщена залізнична станція «Любомль», через місто проходить залізниця Київ-Варшава, гілка якої Варшава-Люблін-Ковель завершена у 1877, а Ковель-Сарни-Київ – у 1902 році.
Сусідні села | ||
Запілля | Куснища | Бірки |
Красноволя | Любомль | Скиби |
Коцюри | Вишнів | Машів |
Фізико-географічне районування
Любомль розміщений на території фізико-географічного краю «Волинське Полісся» в мішанолісовій хвойно-широколистій фізико-географічній зоні, яку також називають Українським Поліссям чи Поліським краєм, і яка є вологою та помірно теплою.
Клімат
Клімат Любомля помірно-континентальний, із м'якою зимою і теплим літом, затяжною весною та осінню. Середньорічна кількість опадів — 595—605 мм. У теплий період року випадає до 70 % опадів. Переважають західні вітри. Середня температура січня −4,4 °C, липня +18,6-18,8 °C. Спостереження за погодою веде метеостанція в селі Світязь Шацької селищної громади.
Населення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eU5DOGxSREFsT1VRbFJEQWxRakFsUkRFbE9EWWxSREVsT1RZbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF4SlRneEpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwWHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0Umw4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FVWxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWtJbFJERWxPRVpmTVRreU9TNXdibWN2TXpJd2NIZ3RKVVF3SlRsRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZzJKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUaERKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRBbFFrUWxSREVsT0VaZkpVUXdKVGxDSlVReEpUaEZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhHWHpFNU1qa3VjRzVuLnBuZw==.png)
Станом на 1 січня 2011 року населення міста становило 10 129 осіб, густота населення — 845 осіб/км².
Національний і мовний склад
Національність | % | Належна мова | % |
---|---|---|---|
українці | 97,71% | українська | 98,05% |
росіяни | 1,73% | російська | 1,72% |
Динаміка зміни чисельності населення Любомля | |||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Рік | 1564 | 1798 | 1860 | 1896 | 1911 | 1921 | 1926 | 1931 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2001 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2017 | 2022 |
Кількість | 875 | 1718 | 2784 | 6969 | 4073 | 3328 | 3848 | 7246 | 8100 | 5639 | 6237 | 8265 | 10124 | 10395 | 10279 | 10208 | 10187 | 10164 | 10117 | 10114 | 10129 | 10474 | 10295 |
Джерело | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— | <— |
Дані останнього перепису
Згідно з даними останнього Всеукраїнського перепису населення (2001 рік) населення Любомля становило 10,4 тис. осіб; порівняно з даними перепису 1989 року (10,1 тис. осіб) воно збільшилось на 2,7 %.
У національному складі населення міста переважна більшість українців, чисельність інших національностей порівняно з чисельністю українців невелика.
Щодо мовного складу населення, то більшість населення міста за даними Всеукраїнського перепису населення 2001 року вважали рідною українську мову.
Історія
Згідно з висновками, зробленими на підставі знахідок археологічних розкопок, городище на місці Любомля виникло близько чотирьох тисяч років тому. Вся площа городища займала близько чотирьох гектарів. Попри те, що в наш час[] городище повністю розоране, контури його валів і ровів прослідковуються майже повністю.
Перша писемна згадка про місто належить 1287 року. Цим роком в Іпатіївському літописі датуються такі слова волинського князя Володимира Васильковича:
![]() | Хотів би я доїхати до Любомля, бо досадила мені погань ся, а я чоловік єсмь недужий. | ![]() |
1288 року в улюбленому Любомлі помер князь Володимир Василькович. За його князювання місто стало відомим ремісничим центром. В 1280-х роках (у 1264? році) князем була побудована мурована церква св. Георгія, яка стоїть й понині. Василькович був великим книжником. На той час в місті була одна з найбільших бібліотек богослужбових книг. Слід відзначити, що одна із частин Галицько-Волинського літопису писалась саме в Любомлі.
У зв'язку з поглибленням процесу феодального дроблення і тяжкими наслідками татаро-монгольської навали, Галицько-Волинське князівство наприкінці ХІІІ на початку XIV століття занепадає. Воно стає предметом тривалої і запеклої боротьби між Польщею і Литвою, У результаті чого галицьку землю захоплюють польські феодали, а Волинь разом з Любомлем у 1340 році — литовські. Після Люблінської унії 1569 року місто загарбала шляхетська Польща.
1392 року в Любомлі перебував польський король Владислав II Ягайло. Місто йому так сподобалось, що на згадку у 1412 році він побудував костел Святої Трійці, який зберігся до наших днів. Близько 1431 р. (зразу після смерті князя Федора Ольгердовича місто увійшло до складу Польського королівства.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekU0THlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ01GOGxSREFsUWtNdVh5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRSU1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXk1cWNHY3ZNelV3Y0hndEpVUXdKVUV4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1F5NWZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhGSlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkNKVVF4SlRoRExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
1510 року в місті була збудована велична синагога. Єврейська громада в Любомлі була чисельною і вважалась однією з найстаріших в Україні. У 70-х роках відзначалось 600-ліття Любомльської єврейської громади і випущено об'ємну книгу про Любомль.
1541 року місто отримало Магдебурзьке право, проте воно було тут обмежене, магнати, що хазяйнували в місті, мало зважали на його жителів. У 1569 році Любомль, котрий був власністю короля Сигізмунда ІІ Августа, відданий, як частина посагу, його доньці. Після Люблінської унії в 1569 році Любомль, як і все Любомльське староство не був включений в новоутворене Волинське воєводство, а увійшов до складу Хомської землі. Мешканці міста брали активну участь у визвольній війні українського народу в 1648—1657 рр. проти шляхетського гноблення. Проте після визвольної війни Любомль залишився під владою Польщі. В 1659 р. місто разом зі староством дістав у володіння гетьман України Іван Виговський.
До історії міста також причетний Павло Тетеря, котрий у 1660 р. займав у ньому посаду адміністратора. У 1671 р. за рішенням польського сейму Любомльське староство було передане Міхалові Корибуту Вишневецькому, великому коронному гетьману Польщі, як компенсація за збитки, яких він зазнав у визвольній війні.
Князь Єжи Домінік Любомирський 1698 року у Виговських відкупив Бар та Любомль.
Міщани зазнавали національного і релігійного гніту, платили полякам величезні податки. Утисків зазнавала й православна віра. У 1729 р. в місті трапилась жахлива пожежа, яка розпочалась в єврейській частині. Після пожежі вціліли тільки кам'яні будівлі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN6TDBaeVlXNWphWE42Wld0ZlMzTmhkMlZ5ZVY5Q2NtRnVhV05yYVM1cWNHY3ZNVGN3Y0hndFJuSmhibU5wYzNwbGExOUxjMkYzWlhKNVgwSnlZVzVwWTJ0cExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTlrTDJSbEx5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRSU1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNReVZFTUNWQ1FpVkVNU1U0Umk1d2JtYz0ucG5n.png)
1768 року Любомль стає володінням великого польського магната, гетьмана Польщі, графа Францішека Ксаверія Браницького як подарунок за врятоване на сеймовому засіданні 1762 року життя майбутнього короля Польщі Станіслава Августа Понятовського. У 1782 році граф Браницький будує в місті величезний палац, але, на жаль, на сьогоднішній день збереглася лише його частина. Браницькі нещадно експлуатували міщан[], збирали податки в чотири рази більші передбачених. Окрім того, поводились з людьми як з кріпаками, котрі не мали власних імен і жили під відповідними номерами. Бургомістри Любомля організували бунт і подали скаргу до намісника царя в Варшаві, великого князя Костянтина Павловича. Рішенням суду волю міщанам було повернуто.
Стрімко розвиваються події після третього поділу Польщі. В результаті затяжних військових дій, котрі розпочались саме з Любомля, в 1795 році Західна Волинь, і Любомль в тому числі, окупувала Росія. Це мало для міста велике прогресивне значення. Населення визволилось від польсько-шляхетського панування і возз'єдналось з Україною. Любомль став волосним центром Володимир-Волинського повіту Волинської губернії.
Під час Франко-російської війни 1812 року в Любомлі проходила північна лінія дислокації військ третьої російської армії генерала О. П. Тормасова, тут же протягом певного часу розміщувався і його штаб. Після закінчення війни Любомль понад чверть століття залишався власністю графа Браницького, якому належали пивоварний, цегельний, шкіряний заводи, трактир та з десяток корчем.
Матеріальне, соціальне становища трудящих мас майже не змінилося. Царизм поширив на польську шляхту привілеї російського дворянства, визнав її право на всі земельні володіння. Наприкінці 30-х років XIX століття на 78 дворів припадало лише 266 десятин орної землі, у той час як за православними церквами Любомля було закріплено понад 225 десятин.
У 1849 році царський уряд конфіскував володіння Браницьких. Після скасування кріпосницького права у 1861 році, в кінці XIX — на початку XX століття в Любомлі відбувається прискорений розвиток промисловості і торгівлі. У 1874 році тут було прокладено залізничну колію (Ковель—Мацеїв—Любомль) і побудовано станцію. В цей же час окрім пивоварного заводу, чотирьох шкіряних підприємств та млина запрацювали три потужні млини, лісопильний та винокурний заводи.
З розвитком капіталізму Любомль став значним торговельним центром Західної Волині. Розвиток промисловості і торгівлі зумовив швидке зростання населення міста: в 1860 році мешкало 2 784 осіб, в 1896 році 6 969.
З осені 1914 року по серпень 1920 р. місто перебувало під владою окупаційних військ — російських, німецьких, австро-угорських, польських. Економіка занепала, значна частина населення емігрувала в східні райони, населення міста зменшилось удвічі.
Після Ризького мирного договору 1921 року Любомль опинився під владою Польщі.
Розпорядженням міністра внутрішніх справ 28 лютого 1934 р. територія міста розширена шляхом вилучення сіл Любомль і Завалля, частини земель маєтку Любомль і землі міщан Любомля з сільської ґміни Любомль Любомльського повіту і включенням їх до міста.
20 вересня 1939 року місто зайняли німці, але вже 24 вересня увійшли радянські війська і Любомль відійшов до УРСР у складі СРСР.
Нацистський геноцид 1941-42 рр. знищив єврейську громаду в Любомлі, було вбито майже всіх євреїв.
[en] — американська документальна стрічка Айлін Дуглас і Рона Штейна випущена в 2003 році. Інтерв'ю, архівні фотографії та відеоматеріали фільму реконструює життя в Любомлі, одному з п'яти тисяч єврейських містечок Європи, які були знищені в результаті голокосту. Фільм, досліджує життя центрально європейського єврейства, яке тепер назавжди втрачено.
Любомль до 2020 року — районний центр Любомльського району Волинської області. З 2020 року після ліквідації Любомльського району місто належить до Ковельського району Волинської області. Збудована в радянський період адміністративна будівля райкому Комуністичної партії, у якій нині розташовуються Любомльська міська рада — типовий проект, аналогічний до будівлі в Бучачі.
Місто внесено до Списку історичних населених місць України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 2001 р. № 878 [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.].
Пам'ятки міста
Пам'ятки архітектури та містобудування
Пам'ятки архітектури та містобудування національного значення
- Церква святого Георгія (вул. Незалежності, 12) — найстаріший храм міста (збудований у 1280-тих роках);
- Костел Святої Трійці (вул. Самохіна, 16) — за переказами, що рано ввійшли у письмові джерела, коли 1392 року загони короля Владислава II Ягайла повертались з походу, їх біля Любомля перестріло татарське військо. Начебто король дав обітницю, що у разі перемоги над ворогом, зведе костел. Взявши гору, король стримав слово — спорудження готичного костелу було розпочато 1412 року. Протягом своєї тривалої історії він правив і за культову споруду, і не раз за фортецю, величезну кількість разів зазнавав перебудов, тому у сучасному зовнішньому вигляді відчутні різні архітектурні стилі (наприклад, виразно бароковий декор). До Другої Світової війни в храмі зберігалась чудотворна ікона Матері Божої Любомльської (зараз у Польщі, а в любомльському костелі — її точна копія);
- Рештки палацу Браницьких, зокрема південний флігель (вул. 1-го Травня, 1) — зведення будівлі сягає 2-ї половини XVIII століття, тепер у вцілілому флігелі розташована дитяча спортивна школа;
![]() | ![]() | |
Церква святого Георгія | Костел Святої Трійці | Палац Браницьких |
Пам'ятки архітектури та містобудування місцевого значення
- Дерев'яна церква Різдва Пресвятої Богородиці, побудована в 1884 році. У 1961 році закрита, а в 1990 році відреставрована місцевими прихожанами;
- Забудова центральної площі (колишня площа Ринок) — кінець 18 — початок 20 століття;
![]() | ![]() | ![]() |
Церква Різдва Пресвятої Богородиці | Забудова центральної площі | Забудова колишньої площі Ринок |
Пам'ятки археології
- Городище «Замчище» — пам'ятка археології національного значення. На його території міститься замкова гірка, насипана в 14 столітті на місці дитинця літописного Любомля 13 століття. Замок, перша документальна згадка про який датується 1392 роком, виконував свої функції до кінця 18 століття. Тоді він був розібраний по вказівці графа Францішка Ксаверія Браницького. У 1970-х роках на верхньому майданчику гірки було відкрито Меморіал Слави. Місцеві жителі називають пагорб «Фосія», від латинського слова «fossa», що перекладається як рів.
- Городище в урочищі «Шопи»
Пам'ятки історії
- Будинок, у якому в 1920 р. знаходився Любомльський районний ревком (вул. Незалежності, 45) — нині у ньому розташовується Любомльський об'єднаний районний військовий комісаріат
- Меморіальний комплекс на честь радянських воїнів, партизан та підпільників (Меморіал Слави) — знаходиться на верхньому майданчику замкової гірки — городища «Замчище»
- Могила Антонова Ф. П., комісара 219-го Домашівського полку 25-ї Чапаєвської дивізії
- Будинок, де народилась і провела дитячі роки народна артистка СРСР Н.Ужвій — зруйнований у 2015 році
- Могила братська жертв фашизму — могила та пам'ятник на місці розстрілу євреїв, знаходиться на північно-східній околиці Любомля
- Палац Браницьких
![]() | ![]() | |||
Будинок по вул. Незалежності, 45 | Меморіал Слави | Могила Антонова Ф. П. | Руїни будинку Ужвій | Могила євреїв |
Пам'ятка монументального мистецтва
- Пам'ятник Богданові Хмельницькому (ріг вулиць Поштової та Вокзальної) — споруджений у 1954 році, кілька разів змінювали місце його розташування.
Культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WXk5ak9DOGxSREFsT1VJbFJERWxPRVVsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJERWxPREVsUkRFbE9FTWxSREFsUWtFbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRrMEpVUXdKVUkzSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd0pVUXdKVUl5SlVReEpUZzNKVVF3SlVJNEpVUXdKVUk1WHlWRU1DVkNReVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ09TNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhGSlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkNKVVF4SlRoREpVUXhKVGd4SlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNU5DVkVNQ1ZDTnlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRa01sUkRFbE9ETWxSREFsUWpjbFJEQWxRalVsUkRBbFFqa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Здавна Любомль є одним із культурних осередків Волинської області. Кожного року в місті традиційно відбуваються особливі святкування державних, релігійних та міських свят.
На Другий день Святої Трійці в Любомлі відзначають День міста. Зазвичай в центрі містечка проводиться святковий концерт, проходить день відкритих дверей в Любомльському краєзнавчому музеї, організовуються виставки робіт гуртківців Районного Будинку Школяра та Станції юних техніків, а також виробів учнів Любомльського професійного ліцею, конкурси, козацькі забави, розіграш лотереї, караоке та інші розважальні заходи. Учасники свята можуть поласувати солодощами, розважитися на каруселях та атракціонах. Також кілька років підряд виставку приватної колекції «Любомль на фотографії початку ХХ століття» землякам представляє місцевий краєзнавець Микола Дзей.
З 1994 року в місті проводиться традиційне фольклорне свято «З Різдвом Христовим!», у якому беруть участь фольклорні колективи району. Зазвичай фолькорне дійство відбувається в Районному будинку культури.
6 травня, у день святого Юрія, який вважається покровителем міста, у Любомлі на одній із центральних площ міста щорічно відбувається районне фольклорне свято народної творчості «Юріївські наспіви».
Також з 1996 року в Любомльському РБК проводиться конкурс юних виконавців української народної та сучасної пісні «Зірки над Бугом», під час якого юні аматори сцени демонструють свої вміння. У 1996-2010 роках в ньому взяли участь близько півтисячі дітей, для багатьох з них він дав путівку у життя. Переможці «Зірок над Бугом» неодноразово здобували призи на обласних конкурсах.
Щорічно в Любомлі відбувається Районний огляд-конкурс духових оркестрів на приз ім. І. М. Теплякова, який був організатором першого колективу духової музики в райцентрі наприкінці 60-х років минулого століття. Цей єдиний в області огляд-конкурс духових оркестрів започаткували понад 20 років тому тодішній керівник району Володимир Склянчук, який невтомно ініціював створення сільських духових колективів, дбав про придбання інструментів, та тодішній начальник відділу культури В'ячеслав Климович, який був серед перших активних музикантів-духовиків, і до 2010 року включно очолював журі конкурсу.
Також в місті завжди[] існують розважальні програми під час святкування Нового року, у Дні Перемоги та Незалежності України, інші державні свята.[]
Заклади культури
У місті працює Любомльський краєзнавчий музей (вул. Незалежності, 33) — зібрання матеріалів з історії міста та краю, від часів Русі та Галицько-Волинського князівства до сьогодення. Директором закладу є Олександр Дмитрович Остапюк, син засновника музею — вчителя історії і невтомного краєзнавця Дмитра Олександровича Остапюка.
Одним із хранителів одвічного народного мистецтва є колектив Районного будинку культури (вул. Незалежності, 68).
Також у Любомлі працює (вул. Червоної Армії, 2).
Вишуковують та навчають юних талантів музичної грамоти, володіти музичними інструментами, розуміти класичну музику працівники Дитячої музичної школи (вул. Чапаєва, 5), яка створена в 1963 році. Зараз її очолює Богачевська Лариса Андріївна.
Медицина
Лікарів у 19 столітті на Любомльщині як таких не було. Були лікарі тільки в палаці Браницьких до 1849 року, поки володіння Браницьких на Любомльщині не конфіскували. У 1825 році в Любомлі була збудована аптека.
На початку 20 століття в Любомлі діяла земська лікарня на 10 ліжкомісць, де був лікар і фельдшер. У місті також працювали приватний місцевий фельдшер Мартин Оліферович та зубний лікар. В основному, місцеві жителі лікували свої хвороби народним методом, але була й аптека, де можна було придбати ліки.
Згідно з розпорядженням Волинської губернської управи у 1905 році було утворено 2-гу любомльську лікарську дільницю, де мало працювати два фельдшера. У 1914 році в Любомлі працювали 3 лікарі. Під час Першої світової війни у 1915 році любомльська лікарня була спалена австрійцями.
На початку 1920-тих років у Любомльському повіті склалася складна ситуація з санітарним станом, пов'язана з тривалою війною та розрухою. У звіті Любомльського староства за період із 15 грудня 1920 року по 15 січня 1921 року зазначалося: «Санітарний стан нижче критики. Лікарні в повіті немає. Аптек немає. Є три аптечних склади, але керує ними нефахівець…». Коли у 1921 році на Волині вже діяло 10 лікарень на 450 місць та 30 амбулаторій, на території Любомльщини не було жодного лікувального закладу. Згодом в Любомльському повіті розпочалася розбудова охорони здоров'я. Повіт було поділено на 3 лікарські райони з центрами в Любомлі, Шацьку та Опалині. У місті Любомлі повітовий відділ організував й утримував повітовий осередок здоров'я та протитуберкульозну амбулаторію. Повітовий осередок здоров'я став важливим елементом охорони здоров'я повіту, який обслуговував мешканців гмін Бережці, Головно, Гуща та Згорани. Головною його ланкою стала лікарня.
Спеціальним рішенням під час одного із своїх засідань рада міської гміни міста Любомля 28 вересня 1928 року «ухвалила на честь десятої річниці незалежності Польщі приступити спільно із повітовим сеймиком і магістратом до будівництва лікарні в Любомлі». Під будівництво магістрат виділив певну територію, а витрати на будівництво гмінна рада розподілила між гмінами Любомльського повіту залежно від доходів тої чи іншої гміни. З огляду на крайню потребу лікарні, гмінні ради повіту на своїх засіданнях прийняли відповідні рішення щодо надання коштів для її будівництва. Було також створено спеціальну будівельну комісію для організації і проведення будівництва, куди увійшли представники всіх гмін повіту.
На середину 1930-х років у Любомльському повіті діяло дві лікарні на 30 ліжок: у місті Любомлі, де працювали один лікар, один акушер, дві медсестри, три технічних працівники та три господарських працівники, та в селі Шацьк Шацької гміни. Практично протягом усього міжвоєнного періоду охорона здоров'я на Любомльщині була в неналежному стані. Бракувало лікарняних установ та лікарів у них. Населення повіту залишалось незахищеним навіть перед хворобами, з якими вже велася ефективна боротьба в цивілізованих країнах.
Після встановлення радянської влади в 1939 році охорона здоров'я набула певної тенденції розвитку. Першим завідувачем райздороввідділу тоді призначили фельдшера Оліферовича І. У. В Любомлі відкрили лікарню з інфекційним відділенням на 50 ліжок. У війну система охорони здоров'я була згорнута, а після визволення району від німецько-фашистських загарбників вона відновила свою роботу. Зокрема, у місті поновила роботу районна лікарня на 50 ліжок.
З 1947 року районна лікарня знаходилася по вулиці Леніна (нині Незалежності). На той час вона мала терапевтичне, пологове та інфекційне відділення, яке до 1947 року знаходилося в селі Римачі. 1948 року першим головним лікарем Любомльської районної лікарні призначили Уразгільдєєву Розу Абдурахманівну. Вона відкрила в лікарні операційний блок і почала проводити операції. Тоді, окрім неї, тут працювали ще 3 лікарі.
1953 року в Любомлі відкрили протитуберкульозний диспансер на 25 ліжок, а на початку 1960-тих років його перемістили в Головне. У 1956 році районна лікарня розмістилася в зручному та просторому приміщенні, де до цього розташовувався прикордонний загін. 1960 року в Любомлі з'явилась центральна районна лікарня на 200 ліжок, при якій працювала аптека закритого типу. У 1976 році кількість ліжок в любомльській лікарні була доведена до 300.
З середини 1970-тих до середини 1980-тих років всі дільничні лікарні, окрім Гущанської, Шацької і Головнянської, були реорганізовані в лікарські амбулаторії, за рахунок чого кількість ліжок в центральній районній лікарні збільшилась до 600. В ній почали функціонувати такі нові відділення, як неврологічне, гінекологічне, травматологічне, офтальмологічне та лор-відділення.
З 1977 по 1989 рік головним лікарем районної лікарні працював Шидловський Микола Іванович, який проявив себе високопрофесійним спеціалістом, умілим керівником та організатором. Саме він задумав побудувати в Любомлі нову, сучасну райлікарню. З 1982 року почали розробляти документацію, а в 1986 році заклали перші блоки фундаменту.
Вже 1987 року розпочалося спорудження нової центральної райлікарні. Пізніше у зв'язку з розпадом СРСР та проблемами становлення молодої держави темпи будівництва лікарні значно знизилися, а у 1994 році воно взагалі зупинилось. У 1999-2003 роках діяв благодійний фонд «Цеглинка», кошти якого використовувались для відновлення будівництва лікарні. За ці роки було залучено 3,5 мільйона гривень, вдалося добудувати третій поверх стаціонару, звести харчоблок, дах, після чого об'єкт було знову законсервовано. Реальне фінансування відновилося в травні 2006 року. Вже наприкінці року в експлуатацію було введено поліклініку на 360 відвідувань, ще через рік — стаціонарний лікарняний корпус. 2010 року введено в експлуатацію ще один корпус, у якому розміщені терапевтичне та педіатричне відділення.
Освіта
Сучасна дошкільна освіта міста представлена двома дитячими садками. Також в Любомлі діє професійний ліцей і три загальноосвітні школи:
Позашкільні навчальні заклади міста:
- Будинок Школяра;
- Станція юних техніків (з філією Малої академії наук);
- Дитяча музична школа;
- Дитячо-юнацька спортивна школа;
- Автошкола для водіїв (ДОСААФ).
Спорт
В Любомлі існує стадіон «Колос», споруджений ще в 1960-тих роках, на якому грає любомльський футбольний клуб «Рубіж»; тут також проходять інші спортивні заходи. Щорічно проходить кубок та чемпіонат району з футболу, любомльський «Рубіж» бере участь в Першості Волині з футболу. Головний тренер «Рубежа» — Коц Микола Іванович.
Також в місті діє Дитячо-юнацька спортивна школа, яка заснована в серпні 1967 року. Вона розташовується в пам'ятці архітектури національного значення — палаці Браницьких (вул. 1 Травня, 1). Особливою гордістю ДЮСШ є відділення дзюдо, адже саме з цього виду спорту вона має найкращі здобутки.
З 2004 року спортивний клуб «Іппон» в травні щорічно проводить юнацький турнір з дзюдо «Кубок Любомля», у якому беруть участь юні спортсмени з усієї Волинської області, а в 2011 році в турнірі також брали участь представники міста Брест (Білорусь).
У 2011 році тодішнім головою Дзядуком Олександром Григоровичем було організовано районний турнір з футболу «Кубок голови райдержадміністрації», який планують зробити щорічним. В ньому взяли участь всі без винятку команди місцевих рад, молодь району стала більше приділяти уваги спорту.
З 1980 по 1988 рік в Любомлі проживав і навчався до 6 класу в , нині — заслужений майстер спорту України, дворазовий чемпіон (срібний та бронзовий призер) командних чемпіонатів світу, чемпіон Європи та бронзовий призер чемпіонату світу в індивідуальному заліку, чемпіон світу з «Богатирських ігор» та багаторазовий рекордсмен світ з різновиду богатирського багатоборства — «Ігри горців». Наразі він проживає в місті Вишневе Київської області.
Релігія
Релігійні організації
В релігійному плані Любомль відрізняється різноманітністю: в місті зареєстровано і православні (УПЦ і ПЦУ), і римо-католицька, і греко-католицька, і протестантські релігійні громади.
Домінуючими релігійними конфесієями в місті у плані кількості громад є УПЦ (3 релігійні громади) та УПЦ КП (2 громади), але кількість прихожан релігійних громад УПЦ більша. В грудні 2010 року в Любомлі була зареєстрована релігійна громада Успіння Пресвятої Богородиці Української греко-католицької церкви. Таким чином в Любомлі станом на кінець 2010 року було 11 релігійних громад:
№, п/п | Конфесія | Кількість релігійних громад |
1 | Українська православна Церква (УПЦ) | 3 |
2 | Українська православна церква — Київський патріархат | 2 |
3 | Римо-Католицька Церква | 1 |
4 | Українська греко-католицька церква | 1 |
5 | ЄХБ | 1 |
6 | ХВЄ-П | 1 |
7 | АСД | 1 |
8 | Свідки Єгови | 1 |
9 | Божа церква | 1 |
Культові споруди Любомля
У Любомлі з давніх часів збереглося три культові споруди, згадані вище в розділі «Визначні пам'ятки міста», які, передусім, окрім того, що пам'ятки архітектури та містобудування, є релігійними спорудами, центрами духовності на Любомльській землі; це:
- Православна церква Святого Георгія (УПЦ МП);
- Православна церква Різдва Пресвятої Богородиці (УПЦ МП);
- Римо-католицький костел Святої Трійці (РКЦ).
Вже за часів незалежної України в Любомлі споруджено ще чотири храми:
- православну церкву Архистратига Михаїла (ПЦУ);
- православну церкву Святої Трійці (ПЦУ);
- православну церкву святого Пантелеймона (УПЦ МП);
- Греко-католицьку каплицю Успіння Пресвятої Богородиці (УГКЦ).
Крім того, у місті споруджено декілька протестантських молитовних будинків.
Транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDBKMWMxOXpkR0YwYVc5dVgybHVYMHg1ZFdKdmJXd3VhbkJuTHpJd01IQjRMVUoxYzE5emRHRjBhVzl1WDJsdVgweDVkV0p2Yld3dWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll6TDFKaGFXeDNZWGxmYzNSaGRHbHZibDlwYmw5TWVYVmliMjFzTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxU1lXbHNkMkY1WDNOMFlYUnBiMjVmYVc1ZlRIbDFZbTl0YkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Любомль має досить вигідне розташування. Через південну околицю міста проходить міжнародна автомагістраль E373 (збігається із М07) Варшава-Люблін-Ковель-Сарни-Коростень-Київ, а через середмістя (по вулиці Брестській і Володимирській) — автошлях Володимир—Берестя (інша назва — Піща—Гранівка Т 0302). Шлях від облцентру Луцька проходить автотрасою М19, яка збігається із єврошосе E85, і згодом переходить в автошлях М07.
У місті працює автостанція, через яку автобусами та маршрутними таксі здійснюються перевезення Любомльською міською громадою, Ковельським районом, Волинською областю та Україною.
У даному населеному пункті розміщена залізнична станція «Любомль», через місто проходить залізниця Київ-Варшава, гілка якої Варшава-Люблін-Ковель завершена у 1877, а Ковель-Сарни-Київ — у 1902 році.
Відстань від Любомля до інших населених пунктів (автошляхами) | ||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() ![]() ![]() | ![]() Шацьк ~ 33 км Головне ~ 15 км | ![]() ![]() Камінь-Каширський ~ 101 км | ||||||||
![]() ![]() ![]() | ![]() | Ковель ~ 51 км Київ ~ 490 км Чернігів ~ 625 км | ||||||||
![]() Ужгород ~ 435 км ![]() | Володимир-Волинський ~ 50 км Нововолинськ ~ 70 км Львів ~ 183 км | Луцьк ~ 120 км Рівне ~ 200 км ![]() | ||||||||
Джерело: Карти Google [ 15 травня 2013 у Wayback Machine.] | ||||||||||
Пошта, зв'язок, банківська сфера, ЗМІ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN5TDFCdmMzUmZUMlptYVdObFgybHVYMHg1ZFdKdmJXd3VhbkJuTHpNd01IQjRMVkJ2YzNSZlQyWm1hV05sWDJsdVgweDVkV0p2Yld3dWFuQm4uanBn.jpg)
Нині головним оператором надання населенню поштових послуг у місті є філія національного оператора підприємства УДППЗ «Укрпошта». Працює відділення «Нової Пошти».
Основний та єдиний оператор фіксованого зв'язку — ВАТ «Укртелеком». В Любомлі п'ятизначні номери. Код міста +380-3377.
Послуги стільникового зв'язку тут надають такі оператори, як Київстар, МТС та life:).
Доступ до Інтернету забезпечують провайдери «Укртелеком» та «Інтертелеком».
Банківська сфера міста представлена 2 філіями та відділеннями:
Друковані ЗМІ даного населеного пункту представлені Любомльською громадсько-політичною газетою «Наше життя», яка видається з 22 жовтня 1939 року. У 1939-1962 роках районна газета називалась «Новий шлях», а з 1 червня 1962 року — «Радянське життя». Із здобуттям Україною незалежності виходить під назвою «Наше життя». Газета виходить двічі на тиждень: у четвер і суботу. Головний редактор — Сергій Боярчук.
Пам'ятники
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TkM4MFlpOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd6WHlWRU1DVkJOU1ZFTUNWQ1F5VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUXlWRU1TVTRNMThsUkRBbFFqSmZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhGSlVRd0pVSXhKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpESlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMlh5VkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9USWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJERWxPVFl1YW5Cbkx6RXhOWEI0TFNWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlVeU55VkVNU1U0UmlWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNRVjhsUkRBbE9URWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRBbFFqUWxSREFsUWpBbFJEQWxRa1FsUkRFbE9ETmZKVVF3SlVFMUpVUXdKVUpESlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUaERKVVF3SlVKQkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FVWxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWtJbFJERWxPVFpmSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNU5pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
У місті встановлено такі пам'ятники, меморіали та меморіальні дошки:
- меморіальний комплекс на честь радянських воїнів, партизан і підпільників, які загинули під час Другої світової війни;
- пам'ятник Богданові Хмельницькому;
- пам'ятник Матері й Дитині (інша назва — Щасливе Материнство);
- пам'ятна стела загиблим воїнам-інтернаціоналістам;
- пам'ятний знак загиблим працівникам міліції;
- пам'ятник-погруддя засновнику Любомля князю Володимиру Васильковичу;
- меморіальний комплекс «Борцям за волю України»;
- пам'ятний знак з нагоди 2000-ліття Різдва Христового;
- три меморіальні дошки видатній акторці театру і кіно, народній артистці Наталії Ужвій.
Відомі люди
Уродженці Любомля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTHlWRU1DVkJNeVZFTUNWQ05pVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09WOGxSREFsT1VRbFJEQWxRakFsUkRFbE9ESWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9UWWxSREVsT0VaZkpVUXdKVGxESlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMUpVUXdKVUl3SlVRd0pVSTVKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHhOakJ3ZUMwbFJEQWxRVE1sUkRBbFFqWWxSREFsUWpJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqbGZKVVF3SlRsRUpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3lKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1U1UXlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5TVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNPU1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
- Балагура Олександр Миколайович — український та італійський кінодокументаліст, член Національної спілки кінематографістів України.
- — військовий радянський лікар, професор.
- Братунь Ростислав Андрійович — український поет, громадський і державний діяч.
- Букатевич Микола Петрович — живописець.
- Букатевич Назарій Іванович — український етнограф, історик, мовознавець, кандидат філологічних наук (1943), професор (1960).
- Котович Іван Іванович — український поет.
- Лойко Григорій Григорович — український актор.
- Петрук Сергій Григорович (1967—2015) — капітан, Луцький прикордонний загін, учасник російсько-української війни 2014—2017
- Пікульський Святослав Михайлович — український співак (тенор), Народний артист України, професор Київського національного університету культури і мистецтв.
- Любомльчик Северин — домініканський агіограф і полеміст.
- Мохнюк Василь Юстимович — посол польського Сейму в 1922—1927 роках.
- Трофимович Володимир Васильович (* 1948) — доктор історичних наук, професор. Заслужений працівник освіти України.
- Ужвій Наталія Михайлівна — визначна драматична і кіноакторка різноманітного плану.
- Федчишин Анатолій Миколайович (1981—2014) — вояк Добровольчого Українського Корпусу, загинув під Іловайськом.
- Черкашина Лариса Євгеніївна — українська радянська письменниця.
- Шинкарук Андрій Володимирович (1991—2020) — лейтенант Збройних сил України, загинув під час російсько-української війни.
- Штанський Микола Миколайович — старший сержант, Збройні сили України, учасник російсько-української війни 2014—2017.
Пов'язані з Любомлем
Власники міста
З містом пов'язані високопоставлені особи, які в різні часи були його власниками і бували в Любомлі:
- Князь Володимир Василькович
- Король Владислав ІІ Ягайло
- Гетьман Іван Виговський
- Гетьман Павло Тетеря
- Гетьман Міхал Корибут Вишневецький
- Граф Францішек Ксаверій Браницький
Мешканці Любомля
Відомі особи, які мешкали в Любомлі:
Гості міста
- Леся Українка — українська письменниця, перекладач, культурний діяч. У 1892 році 2 тижні відпочивала в селі Бережці, за цей час записала в сусідніх селах і Любомлі десятки народних пісень.
- Луценко Юрій Віталійович — український політик і державний діяч. Відвідав Любомль 20 вересня 2007 року.
- Павленко Юрій Олексійович — український державний діяч, політик, Уповноважений Президента України з прав дитини. Перебував у місті 11 листопада 2013 року.
Любомльські старости
- — охмістр Барбари Радзивілл
- — обозний, чоловік N. Журавінської
Цікаві факти, пов'язані з містом
- Зведення найдавнішого храму Любомля — Георгієвської церкви — відноситься до XIII століття — часу панування татар на Русі, пам'яток якого майже не лишилось на території сучасної України;
- Костел Святої Трійці, споруджений у Любомлі польським королем Ягайлом у 1412 році, є найдавнішою римо-католицькою культовою спорудою на Волині;
- Любомльська синагога, збудована у 1510 році, була однією з найдавніших єврейських споруд в Україні. І залишалася б такою, якби не войовничий підхід до релігії в СРСР, за часів якого, у 1947 році, й було зруйновано цю прекрасну споруду у стилі польського ренесансу;
- Місто стало першим у світі, що 1918 року випустило власні поштові марки — на 5 різнокольорових марках були зображені міські пам'ятки — площа Ринок і любомльські храми. Марки були випущені під час австро-угорської окупації (Див. Любомльська серія поштових марок (1918)).
- Вдруге місцеві любомльські марки були випущені у 1944 році — під час німецької окупації — і через малий наклад нині є дуже рідкісними (Див. Любомльська серія поштових марок (1944)).
Любомльські поштові марки | |||||||||||
![]() | ![]() | ||||||||||
Любомльська серія поштових марок (1918) | Любомльська серія поштових марок (1944) |
- У 1997 році введений в обіг художній поштовий конверт, присвячений любомльській Георгійській церкві. На конверті зображено церкву святого Георгія та є текст: «Георгіївська церква XIII ст. м. Любомль» Номінал марки Д. Художник Прокоф'єв Є. М. Конверт надруковано на ДП «Поліграфічний комбінат „Україна“ по виготовленню цінних паперів».
- 4 червня 2012 року було введено в обіг художній поштовий конверт з оригінальною маркою: «725 років від часу першої писемної згадки. М. Любомль» (КОМ 245, ОМК 240). На конверті зображено костел Святої Трійці та є текст: «725 років від часу першої писемної згадки. М. Любомль», мікротекст: «УКРАЇНА UKRAINA». На марці зображено герб міста Любомль, текст — «УКРАЇНА UKRAINA 2012». Номінал марки 2,00 грн. Художниця Юліка Правдохіна. Тираж 500 тисяч примірників. Конверт надруковано на ДП «Поліграфічний комбінат „Україна“ по виготовленню цінних паперів». Спецпогашення «Перший день» відбувалося 4 червня під час святкування 725-річчя міста на центральній площі Любомля.
Любомльські конверти | |||||||||||
![]() | ![]() | ||||||||||
Художній поштовий конверт «Георгіївська церква XIII ст. м. Любомль» | Художній поштовий конверт з оригінальною маркою: «725 років від часу першої писемної згадки. М. Любомль» |
Див. також
Галерея
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5sTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNReVZFTUNWQ01GOGxSREFsT1VJbFJERWxPRVVsUkRBbFFqRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRBbFFrSWxSREVsT0VZdWFuQm5MemMwTUhCNExTVkVNQ1U1UmlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VSWxSREVsT0VVbFJEQWxRakVsUkRBbFFrVWxSREFsUWtNbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekprTDAxaGNGOU1lWFZpYjIxc0xtcHdaeTh6TURCd2VDMU5ZWEJmVEhsMVltOXRiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
- Будівля Любомльського краєзнавчого музею, бібліотеки та інших установ
-
- Меморіальний комплекс «Борцям за волю України»
- Меморіальний комплекс на честь радянських воїнів, партизан і підпільників, які загинули під час Другої світової війни
- Хрест із нагоди 2000-ліття Різдва Христового
- Будинок, у якому у 1898 році народилась Ужвій Наталія Михайлівна
Примітки
- Чисельність наявного населення України на 1 січня 2022 — Державна служба статистики України (укр.)(англ.)
- Про зміну і встановлення меж міста Любомль Любомльського району Волинської області
- Помилка цитування: Неправильний виклик тегу
<ref>
: для виносок під назвоюстатистичний збірник
не вказано текст - Літопим руський. — К. : Дніпро, 1990. — С. 437.
- Кравчук П. А. Книга рекордів Волині. — Луцьк : Волинська обласна друкарня ; Любешів : Ерудит, 2005. — 304 с. — . — С. 11—12.
- Олександр Остапюк «З історії виникнення герба м. Любомль і Любомльського району» // Минуле і сучасне Волині та Полісся. Любомль в історії України та Волині: Наук. зб.: Випуск 25; Матеріали XXV Волинської обласної історико-краєзнавчої конференції, м. Любомль, 25 жовтня 2007 р. — Луцьк, 2007. — с., 358 іл.
- lardi-trans.com. Расчет расстояний [ 2011-08-12 у Wayback Machine.] (рос.)
- Фізико-географічне районування
- Стенд «Клімат Любомльського району» у відділі природи Любомльського краєзнавчого музею
- . Архів оригіналу за 10 грудня 2010. Процитовано 14 червня 2011.
- . Архів оригіналу за 16 січня 2014. Процитовано 14 червня 2011.
- Волинський національний університет імені Лесі Українки. В. Л. Ющук. Наукова робота «Демографічні та національно-релігійні процеси на Любомльщині в міжвоєнний період»
- Віктор Атаманенко «Описово-статистичні джерела з історії Любомльщини XVI—XVII ст.» // Минуле і сучасне Волині та Полісся. Любомль в історії України та Волині: Наук. зб.: Випуск 25; Матеріали XXV Волинської обласної історико-краєзнавчої конференції, м. Любомль, 25 жовтня 2007 р. — Луцьк, 2007. — с., 358 іл.
- Оксана Карліна «Любомль наприкінці XVIII — середині XIX ст.» // Минуле і сучасне Волині та Полісся. Любомль в історії України та Волині: Наук. зб.: Випуск 25; Матеріали XXV Волинської обласної історико-краєзнавчої конференції, м. Любомль, 25 жовтня 2007 р. — Луцьк,2007. — с., 358 іл.
- Микола Півницький «Історична пам'ять і проблеми збереження пам'яток історії та культури» // Минуле і сучасне Волині та Полісся. Любомль в історії України та Волині: Наук. зб.: Випуск 25; Матеріали XXV Волинської обласної історико-краєзнавчої конференції, м. Любомль, 25 жовтня 2007 р. — Луцьк,2007. — с., 358 іл.
- Ольховський Іван Андрійович. Кривава Волинь. Українсько-польське протистояння на теренах Любомльського та Шацького районів у 1939—1945 роках: Історико-документальне дослідження. — Київ: редакція газети «Гарт» — Луцьк: Волинська обласна друкарня, 2008. — 248 ст., іл. —
- . Архів оригіналу за 19 квітня 2012. Процитовано 21 серпня 2011.
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України на 1 січня 2008 року». — Київ, ДКС, 2008. — 120с.
- . Архів оригіналу за 17 травня 2013. Процитовано 13 червня 2011.
- . Архів оригіналу за 9 листопада 2016. Процитовано 13 червня 2011.
- . Архів оригіналу за 17 травня 2013. Процитовано 13 червня 2011.
- Sanguszko (Senguschko, Senkouszko, Sonkhuszko) Fedkowic (Fiodorowic) (zm. po 1454) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk — Łódź: Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1985.- Tom XXXIV/3. — Zeszyt 142. — 329—472 s.— S. 463. (пол.)
- Руїна: друга половина XVII ст. / Упоряд. і передмова О. І. Гуржія; Ред. кол. В. А. Смолій (голова) та ін.— К. : Україна, 1996. — С. 7. — .
- Boniecki A. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Warszawa : Warszawskie Towarzystwo Akcyjne Artystyczno-Wydawnicze, 1912. — Cz. 1. — T. 15. — S. 76. (пол.)
- Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych z dnia 28 lutego 1934 r. o zmianie granic miasta Lubomla w powiecie lubomelskim, województwie wołyńskiem. [ 27 грудня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)
- . https://zakon.rada.gov.ua. 17 липня 2020. Архів оригіналу за 21 липня 2020. Процитовано 30 січня 2022.
{{}}
: Недійсний|мертвий-url=Ні
() - . Архів оригіналу за 20 вересня 2020. Процитовано 29 липня 2011.
- У Любомлі «відгримів» День міста[недоступне посилання]
- . Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 грудня 2013.
- . Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 19 грудня 2013.
- «Юріївські наспіви» лунатимуть у Любомлі[недоступне посилання з липня 2019]
- В Любомлі заблищали «Зірки над Бугом»[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 10 серпня 2013. Процитовано 29 липня 2011.
- Розділ «Любомльщина: історичний аспект» // Упорядник Склянчук М. Ю. Любомльщина історична, туристична, інвестиційно приваблива: Довідник-путівник.—Луцьк: Надстир'я, 2011.—256 с.+іл.
- Ющук В. Л. Охорона здоров'я та соціально-побутова сфера на Любомльщині в міжвоєнний період // Історичні студії Волинського національного університету імені Лесі Українки: Збірник наукових праць. — Луцьк, 2009. — Випуск 1. — Ст. 72-77.
- Ющук В. Л. Любомль: вічна молодість древнього міста: Історико-краєзнавчий нарис.-Луцьк: Надстир'я, 2005. −208 ст.
- Розділ «Життєво необхідні сфери: охорона здоров'я» // Упорядник Склянчук М. Ю. Любомльщина історична, туристична, інвестиційно приваблива: Довідник-путівник.—Луцьк: Надстир'я, 2011.—256 с.+іл.
- У Любомлі змагалися дзюдоїсти[недоступне посилання з липня 2019]
- Сергій Мариньоха. Кубкова битва // Наше життя. — 07.07.2011. — № 50. — ст.2.
- Релігійні організації Любомля[недоступне посилання з липня 2019]
- «Волинська правда». Більше половини політичних партій на Любомльщині існують формально
- . Архів оригіналу за 6 березня 2016. Процитовано 1 листопада 2015.
- РО ПАНТЕЛЕЙМОНІВСЬКА РЕЛІГІЙНА ГРОМАДА ВОЛОДИМИР-ВОЛИНСЬКОЇ ЄПАРХІЇ УПЦ М.ЛЮБОМЛЬ. nomis.com.ua. Процитовано 17 серпня 2020.
- . Архів оригіналу за 4 лютого 2022. Процитовано 4 лютого 2022.
- Історія міст і сіл Української РСР. Волинська область. — К.: Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1970. — 745 с.
- . Архів оригіналу за 13 вересня 2011. Процитовано 28 серпня 2011.
- . Архів оригіналу за 12 вересня 2011. Процитовано 28 серпня 2011.
- . Архів оригіналу за 3 січня 2012. Процитовано 28 серпня 2011.
- . Архів оригіналу за 3 травня 2017. Процитовано 18 червня 2017.
- . Архів оригіналу за 8 серпня 2014. Процитовано 3 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 10 грудня 2013. Процитовано 6 грудня 2013.
- Kowalska H. Maciejowski Bernard herbu Ciołek (zm. 1543) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk : Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1974. — T. XIX/1, zeszyt 80. — S. 69—71. (пол.)
- Niesiecki K. Korona Polska przy Złotey Wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr, Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Męstwem y odwagą, Naywyższemi Honorami a naypierwey Cnotą, Pobożnością y Swiątobliwością Ozdobiona… [ 30 вересня 2015 у Wayback Machine.] — Lwów : w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu, 1743. — T. 4. — S. 758—759. (пол.)
- Згідно з інформацією на конверті
- . Архів оригіналу за 25 січня 2014. Процитовано 4 червня 2012.
Джерела та література
- Гаврилюк С. Є., Остапюк О. Д. Любомль [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія сучасної України / ред. кол.: І. М. Дзюба [та ін.] ; НАН України, НТШ. — К. : Інститут енциклопедичних досліджень НАН України, 2001–2023. — .
- Головко В. В. Любомль [ 16 вересня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — С. 385. — .
- Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- Luboml, Lubomla // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1884. — Т. V. — S. 444. (пол.) — S. 444—445. (пол.)
Література
- Василенко Я.А., Серпенінов П.Н. Любо́мль // Історія міст і сіл Української РСР : у 26 т. / П.Т. Тронько (голова Головної редколегії). — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1967 - 1974. — том Волинська область / І.С. Клімаш (голова редколегії тому), 1970 : 747с. — С.469-481
Посилання
- Офіційний сайт району [ 28 серпня 2015 у Wayback Machine.]
- website in remembrance of this vanished Jewish community [ 3 листопада 2019 у Wayback Machine.] (англ.)
- Новини Любомля [ 11 січня 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lyuboml znachennya Lyu boml pol Luboml yid לובומל selo u pivnichno zahidnij chastini Volinskij oblasti u Kovelskomu rajoni Ukrayini za 127 km na pivnichnij zahid vid Lucka oblasnogo centru kolishnij rajcentr Lyubomlskogo rajonu administrativnij centr Lyubomlskoyi OTG Plosha mista 11 986 km naselennya 10 1 tis meshkanciv 2011 LyubomlGerb Lyubomlya Prapor LyubomlyaOsnovni daniKrayina UkrayinaRegion Volinska oblastRajon Kovelskij rajonGromada Lyubomlska miska gromadaZasnovane Magdeburzke pravo 1541Status mista vid 1951 rokuNaselennya 10 295 01 01 2022 povne 10 295 01 01 2022 Plosha 11 986 km Gustota naselennya 845 osib km Poshtovi indeksi 44300 44305Telefonnij kod 380 3377Koordinati 51 13 25 pn sh 24 01 58 sh d 51 22361 pn sh 24 03278 sh d 51 22361 24 03278 Koordinati 51 13 25 pn sh 24 01 58 sh d 51 22361 pn sh 24 03278 sh d 51 22361 24 03278Visota nad rivnem morya 187 mVodojma richka GapaNazva meshkanciv lyubomlchanin lyubomlchanka lyubomlchaniDen mista drugij den Svyatoyi TrijciVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya LyubomlDo obl resp centru fizichna 104 km zalizniceyu 133 km avtoshlyahami 122 kmDo Kiyeva fizichna 466 km avtoshlyahami 491 kmMiska vladaAdresa 44300 Volinska obl Lyubomlskij r n m Lyuboml vul Nezalezhnosti 2 2 43 90Vebstorinka Lyubomlska miska rada Lyuboml u Vikishovishi MapaLyubomlLyuboml Persha pisemna zgadka pro Lyuboml znahoditsya u Litopisi ruskim u rik 6795 1287 za suchasnim kalendarem Misto vneseno do Spisku istorichnih naselenih misc Ukrayini zatverdzhenogo postanovoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 26 lipnya 2001 r 878 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Shlyah vid oblcentru prohodit avtotrasoyu M19 yaka zbigayetsya iz yevroshose E85 i zgodom perehodit v avtoshlyah M07 Cherez pivdennu okolicyu mista prohodit mizhnarodna avtomagistral E373 zbigayetsya iz M07 Varshava Lyublin Kovel Sarni Korosten Kiyiv a cherez seredmistya po vulici Brestskij i Volodimirskij avtoshlyah Volodimir Berestya Pohodzhennya nazviPohodzhennya nazvi mista Lyubomlya pov yazuyut iz jogo zasnovnikom knyazem Volodimirom Vasilkovichem Za svidchennyam litopisu ce bulo ulyublene misto knyazya yake vin ukripiv rozbuduvav i ozhiviv Lyuboml stav odniyeyu z jogo rezidencij Tut vin perebuvav razom z knyazivskoyu kancelyariyeyu prijmav posliv davav rozporyadzhennya yizdiv na polyuvannya v Lyubomlski pushi V Lyubomli knyaz ukrivavsya vid tatarskogo knyazya Nogaya u comu misti vin lyubiv vidpochivati ta tak sho za slovami litopisciv dusha jogo radila i v blagosti perebuvala V narodi dobra pam yat zalishilas pro knyazya i narod bagato vzhe stolit peredaye legendu pro te sho knyaz odnogo razu viguknuv tut slova lyubo mne zdes lyubo meni tut Za legendoyu same vid sliv lyubo mne i pishla nazva Lyuboml ulyublene misto knyazya Simvolika mistaDokladnishe Gerb Lyubomlya ta Prapor Lyubomlya Simvolikoyu mista Lyubomlya ye gerb ta prapor Gerb zatverdzheno rishennyam Lyubomlskoyi miskoyi radi 11 1 vid 20 kvitnya 2000 roku jogo avtorom ye krayeznavec z Lyubomlya Dzej M S Na gerbi zobrazheno Georgiya Zmiyeborcya povernutogo vpravo na chervonomu poli Zliva zverhu rozmishenij bilij hrest yak simvol Volinskoyi zemli Dzej M S avtor i prapora mista Prapor maye viglyad pryamokutnogo polotnisha rozdilenogo na tri vertikalni smugi bichni zelenogo koloru serednya zhovtogo na yakij rozmisheno gerb Lyubomlya Organi vladiDokladnishe Lyubomlska miska rada Miscevi organi vladi predstavleni Lyubomlskoyu miskoyu radoyu Lyubomlskoyi miskoyi gromadi Kovelskogo rajonu Volinskoyi oblasti Ukrayini Miskij golova Yushuk Roman Vasilovich GeografiyaRoztashuvannya ta relyef Misto Lyuboml roztashovane v zahidnij chastini Kovelskogo rajonu Volinskoyi oblasti na pivnichnomu zahodi Ukrayini Plosha mista 11 986 km Vono znahoditsya na vidstani blizko 17 km vid kordonu z Polsheyu i priblizno za 52 km vid kordonu z Bilorussyu Relyef Lyubomlya sformuvavsya na Poliskij nizovini visota nad rivnem morya 187 m U misti predstavleni malorodyuchi grunti Lyuboml maye duzhe vigidne roztashuvannya Cherez pivdennu okolicyu mista prohodit mizhnarodna avtomagistral E373 zbigayetsya iz M07 Varshava Lyublin Kovel Sarni Korosten Kiyiv a cherez seredmistya po vulici Brestskij i Volodimirskij avtoshlyah Volodimir Brest U comu naselenomu punkti rozmishena zaliznichna stanciya Lyuboml cherez misto prohodit zaliznicya Kiyiv Varshava gilka yakoyi Varshava Lyublin Kovel zavershena u 1877 a Kovel Sarni Kiyiv u 1902 roci Susidni selaZapillya Kusnisha BirkiKrasnovolya Lyuboml SkibiKocyuri Vishniv MashivFiziko geografichne rajonuvannya Lyuboml rozmishenij na teritoriyi fiziko geografichnogo krayu Volinske Polissya v mishanolisovij hvojno shirokolistij fiziko geografichnij zoni yaku takozh nazivayut Ukrayinskim Polissyam chi Poliskim krayem i yaka ye vologoyu ta pomirno teployu Klimat Klimat Lyubomlya pomirno kontinentalnij iz m yakoyu zimoyu i teplim litom zatyazhnoyu vesnoyu ta osinnyu Serednorichna kilkist opadiv 595 605 mm U teplij period roku vipadaye do 70 opadiv Perevazhayut zahidni vitri Serednya temperatura sichnya 4 4 C lipnya 18 6 18 8 C Sposterezhennya za pogodoyu vede meteostanciya v seli Svityaz Shackoyi selishnoyi gromadi NaselennyaNacionalnij sklad naselennya Lyubomlya stanom na 1929 rik Stanom na 1 sichnya 2011 roku naselennya mista stanovilo 10 129 osib gustota naselennya 845 osib km Nacionalnij i movnij sklad Nacionalnist Nalezhna mova ukrayinci 97 71 ukrayinska 98 05 rosiyani 1 73 rosijska 1 72 Dinamika zmini chiselnosti naselennya LyubomlyaRik 1564 1798 1860 1896 1911 1921 1926 1931 1939 1959 1970 1979 1989 2001 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2017 2022Kilkist 875 1718 2784 6969 4073 3328 3848 7246 8100 5639 6237 8265 10124 10395 10279 10208 10187 10164 10117 10114 10129 10474 10295Dzherelo lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt lt Dani ostannogo perepisu Zgidno z danimi ostannogo Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 rik naselennya Lyubomlya stanovilo 10 4 tis osib porivnyano z danimi perepisu 1989 roku 10 1 tis osib vono zbilshilos na 2 7 U nacionalnomu skladi naselennya mista perevazhna bilshist ukrayinciv chiselnist inshih nacionalnostej porivnyano z chiselnistyu ukrayinciv nevelika Shodo movnogo skladu naselennya to bilshist naselennya mista za danimi Vseukrayinskogo perepisu naselennya 2001 roku vvazhali ridnoyu ukrayinsku movu IstoriyaDokladnishe Zgidno z visnovkami zroblenimi na pidstavi znahidok arheologichnih rozkopok gorodishe na misci Lyubomlya viniklo blizko chotiroh tisyach rokiv tomu Vsya plosha gorodisha zajmala blizko chotiroh gektariv Popri te sho v nash chas koli gorodishe povnistyu rozorane konturi jogo valiv i roviv proslidkovuyutsya majzhe povnistyu Persha pisemna zgadka pro misto nalezhit 1287 roku Cim rokom v Ipatiyivskomu litopisi datuyutsya taki slova volinskogo knyazya Volodimira Vasilkovicha Hotiv bi ya doyihati do Lyubomlya bo dosadila meni pogan sya a ya cholovik yesm neduzhij 1288 roku v ulyublenomu Lyubomli pomer knyaz Volodimir Vasilkovich Za jogo knyazyuvannya misto stalo vidomim remisnichim centrom V 1280 h rokah u 1264 roci knyazem bula pobudovana murovana cerkva sv Georgiya yaka stoyit j ponini Vasilkovich buv velikim knizhnikom Na toj chas v misti bula odna z najbilshih bibliotek bogosluzhbovih knig Slid vidznachiti sho odna iz chastin Galicko Volinskogo litopisu pisalas same v Lyubomli U zv yazku z pogliblennyam procesu feodalnogo droblennya i tyazhkimi naslidkami tataro mongolskoyi navali Galicko Volinske knyazivstvo naprikinci HIII na pochatku XIV stolittya zanepadaye Vono staye predmetom trivaloyi i zapekloyi borotbi mizh Polsheyu i Litvoyu U rezultati chogo galicku zemlyu zahoplyuyut polski feodali a Volin razom z Lyubomlem u 1340 roci litovski Pislya Lyublinskoyi uniyi 1569 roku misto zagarbala shlyahetska Polsha 1392 roku v Lyubomli perebuvav polskij korol Vladislav II Yagajlo Misto jomu tak spodobalos sho na zgadku u 1412 roci vin pobuduvav kostel Svyatoyi Trijci yakij zberigsya do nashih dniv Blizko 1431 r zrazu pislya smerti knyazya Fedora Olgerdovicha misto uvijshlo do skladu Polskogo korolivstva Lyubomlska sinagoga zrujnovana u 1947 roci 1510 roku v misti bula zbudovana velichna sinagoga Yevrejska gromada v Lyubomli bula chiselnoyu i vvazhalas odniyeyu z najstarishih v Ukrayini U 70 h rokah vidznachalos 600 littya Lyubomlskoyi yevrejskoyi gromadi i vipusheno ob yemnu knigu pro Lyuboml 1541 roku misto otrimalo Magdeburzke pravo prote vono bulo tut obmezhene magnati sho hazyajnuvali v misti malo zvazhali na jogo zhiteliv U 1569 roci Lyuboml kotrij buv vlasnistyu korolya Sigizmunda II Avgusta viddanij yak chastina posagu jogo donci Pislya Lyublinskoyi uniyi v 1569 roci Lyuboml yak i vse Lyubomlske starostvo ne buv vklyuchenij v novoutvorene Volinske voyevodstvo a uvijshov do skladu Homskoyi zemli Meshkanci mista brali aktivnu uchast u vizvolnij vijni ukrayinskogo narodu v 1648 1657 rr proti shlyahetskogo gnoblennya Prote pislya vizvolnoyi vijni Lyuboml zalishivsya pid vladoyu Polshi V 1659 r misto razom zi starostvom distav u volodinnya getman Ukrayini Ivan Vigovskij Do istoriyi mista takozh prichetnij Pavlo Teterya kotrij u 1660 r zajmav u nomu posadu administratora U 1671 r za rishennyam polskogo sejmu Lyubomlske starostvo bulo peredane Mihalovi Koributu Vishneveckomu velikomu koronnomu getmanu Polshi yak kompensaciya za zbitki yakih vin zaznav u vizvolnij vijni Knyaz Yezhi Dominik Lyubomirskij 1698 roku u Vigovskih vidkupiv Bar ta Lyuboml Mishani zaznavali nacionalnogo i religijnogo gnitu platili polyakam velichezni podatki Utiskiv zaznavala j pravoslavna vira U 1729 r v misti trapilas zhahliva pozhezha yaka rozpochalas v yevrejskij chastini Pislya pozhezhi vcilili tilki kam yani budivli Zasnovnik Lyubomlskogo palacu Francishek Ksaverij Branickij 1730 1819 z ditmiLyuboml na mapi Zigmunda Gerstmana 1768 roku Lyuboml staye volodinnyam velikogo polskogo magnata getmana Polshi grafa Francisheka Ksaveriya Branickogo yak podarunok za vryatovane na sejmovomu zasidanni 1762 roku zhittya majbutnogo korolya Polshi Stanislava Avgusta Ponyatovskogo U 1782 roci graf Branickij buduye v misti velicheznij palac ale na zhal na sogodnishnij den zbereglasya lishe jogo chastina Branicki neshadno ekspluatuvali mishan dzherelo zbirali podatki v chotiri razi bilshi peredbachenih Okrim togo povodilis z lyudmi yak z kripakami kotri ne mali vlasnih imen i zhili pid vidpovidnimi nomerami Burgomistri Lyubomlya organizuvali bunt i podali skargu do namisnika carya v Varshavi velikogo knyazya Kostyantina Pavlovicha Rishennyam sudu volyu mishanam bulo povernuto Strimko rozvivayutsya podiyi pislya tretogo podilu Polshi V rezultati zatyazhnih vijskovih dij kotri rozpochalis same z Lyubomlya v 1795 roci Zahidna Volin i Lyuboml v tomu chisli okupuvala Rosiya Ce malo dlya mista velike progresivne znachennya Naselennya vizvolilos vid polsko shlyahetskogo panuvannya i vozz yednalos z Ukrayinoyu Lyuboml stav volosnim centrom Volodimir Volinskogo povitu Volinskoyi guberniyi Pid chas Franko rosijskoyi vijni 1812 roku v Lyubomli prohodila pivnichna liniya dislokaciyi vijsk tretoyi rosijskoyi armiyi generala O P Tormasova tut zhe protyagom pevnogo chasu rozmishuvavsya i jogo shtab Pislya zakinchennya vijni Lyuboml ponad chvert stolittya zalishavsya vlasnistyu grafa Branickogo yakomu nalezhali pivovarnij cegelnij shkiryanij zavodi traktir ta z desyatok korchem Materialne socialne stanovisha trudyashih mas majzhe ne zminilosya Carizm poshiriv na polsku shlyahtu privileyi rosijskogo dvoryanstva viznav yiyi pravo na vsi zemelni volodinnya Naprikinci 30 h rokiv XIX stolittya na 78 dvoriv pripadalo lishe 266 desyatin ornoyi zemli u toj chas yak za pravoslavnimi cerkvami Lyubomlya bulo zakripleno ponad 225 desyatin U 1849 roci carskij uryad konfiskuvav volodinnya Branickih Pislya skasuvannya kriposnickogo prava u 1861 roci v kinci XIX na pochatku XX stolittya v Lyubomli vidbuvayetsya priskorenij rozvitok promislovosti i torgivli U 1874 roci tut bulo prokladeno zaliznichnu koliyu Kovel Maceyiv Lyuboml i pobudovano stanciyu V cej zhe chas okrim pivovarnogo zavodu chotiroh shkiryanih pidpriyemstv ta mlina zapracyuvali tri potuzhni mlini lisopilnij ta vinokurnij zavodi Z rozvitkom kapitalizmu Lyuboml stav znachnim torgovelnim centrom Zahidnoyi Volini Rozvitok promislovosti i torgivli zumoviv shvidke zrostannya naselennya mista v 1860 roci meshkalo 2 784 osib v 1896 roci 6 969 Z oseni 1914 roku po serpen 1920 r misto perebuvalo pid vladoyu okupacijnih vijsk rosijskih nimeckih avstro ugorskih polskih Ekonomika zanepala znachna chastina naselennya emigruvala v shidni rajoni naselennya mista zmenshilos udvichi Pislya Rizkogo mirnogo dogovoru 1921 roku Lyuboml opinivsya pid vladoyu Polshi Rozporyadzhennyam ministra vnutrishnih sprav 28 lyutogo 1934 r teritoriya mista rozshirena shlyahom viluchennya sil Lyuboml i Zavallya chastini zemel mayetku Lyuboml i zemli mishan Lyubomlya z silskoyi gmini Lyuboml Lyubomlskogo povitu i vklyuchennyam yih do mista 20 veresnya 1939 roku misto zajnyali nimci ale vzhe 24 veresnya uvijshli radyanski vijska i Lyuboml vidijshov do URSR u skladi SRSR Nacistskij genocid 1941 42 rr znishiv yevrejsku gromadu v Lyubomli bulo vbito majzhe vsih yevreyiv en amerikanska dokumentalna strichka Ajlin Duglas i Rona Shtejna vipushena v 2003 roci Interv yu arhivni fotografiyi ta videomateriali filmu rekonstruyuye zhittya v Lyubomli odnomu z p yati tisyach yevrejskih mistechok Yevropi yaki buli znisheni v rezultati golokostu Film doslidzhuye zhittya centralno yevropejskogo yevrejstva yake teper nazavzhdi vtracheno Lyuboml do 2020 roku rajonnij centr Lyubomlskogo rajonu Volinskoyi oblasti Z 2020 roku pislya likvidaciyi Lyubomlskogo rajonu misto nalezhit do Kovelskogo rajonu Volinskoyi oblasti Zbudovana v radyanskij period administrativna budivlya rajkomu Komunistichnoyi partiyi u yakij nini roztashovuyutsya Lyubomlska miska rada tipovij proekt analogichnij do budivli v Buchachi Misto vneseno do Spisku istorichnih naselenih misc Ukrayini zatverdzhenogo postanovoyu Kabinetu Ministriv Ukrayini vid 26 lipnya 2001 r 878 4 bereznya 2016 u Wayback Machine Pam yatki mistaPam yatki arhitekturi ta mistobuduvannya Pam yatki arhitekturi ta mistobuduvannya nacionalnogo znachennya Cerkva svyatogo Georgiya vul Nezalezhnosti 12 najstarishij hram mista zbudovanij u 1280 tih rokah Kostel Svyatoyi Trijci vul Samohina 16 za perekazami sho rano vvijshli u pismovi dzherela koli 1392 roku zagoni korolya Vladislava II Yagajla povertalis z pohodu yih bilya Lyubomlya perestrilo tatarske vijsko Nachebto korol dav obitnicyu sho u razi peremogi nad vorogom zvede kostel Vzyavshi goru korol strimav slovo sporudzhennya gotichnogo kostelu bulo rozpochato 1412 roku Protyagom svoyeyi trivaloyi istoriyi vin praviv i za kultovu sporudu i ne raz za fortecyu velicheznu kilkist raziv zaznavav perebudov tomu u suchasnomu zovnishnomu viglyadi vidchutni rizni arhitekturni stili napriklad virazno barokovij dekor Do Drugoyi Svitovoyi vijni v hrami zberigalas chudotvorna ikona Materi Bozhoyi Lyubomlskoyi zaraz u Polshi a v lyubomlskomu kosteli yiyi tochna kopiya Reshtki palacu Branickih zokrema pivdennij fligel vul 1 go Travnya 1 zvedennya budivli syagaye 2 yi polovini XVIII stolittya teper u vcililomu fligeli roztashovana dityacha sportivna shkola Cerkva svyatogo Georgiya Kostel Svyatoyi Trijci Palac BranickihPam yatki arhitekturi ta mistobuduvannya miscevogo znachennya Derev yana cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici pobudovana v 1884 roci U 1961 roci zakrita a v 1990 roci vidrestavrovana miscevimi prihozhanami Zabudova centralnoyi ploshi kolishnya plosha Rinok kinec 18 pochatok 20 stolittya Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici Zabudova centralnoyi ploshi Zabudova kolishnoyi ploshi RinokPam yatki arheologiyi Gorodishe Zamchishe pam yatka arheologiyi nacionalnogo znachennya Na jogo teritoriyi mistitsya zamkova girka nasipana v 14 stolitti na misci ditincya litopisnogo Lyubomlya 13 stolittya Zamok persha dokumentalna zgadka pro yakij datuyetsya 1392 rokom vikonuvav svoyi funkciyi do kincya 18 stolittya Todi vin buv rozibranij po vkazivci grafa Francishka Ksaveriya Branickogo U 1970 h rokah na verhnomu majdanchiku girki bulo vidkrito Memorial Slavi Miscevi zhiteli nazivayut pagorb Fosiya vid latinskogo slova fossa sho perekladayetsya yak riv Gorodishe v urochishi Shopi Pam yatki istoriyi Budinok u yakomu v 1920 r znahodivsya Lyubomlskij rajonnij revkom vul Nezalezhnosti 45 nini u nomu roztashovuyetsya Lyubomlskij ob yednanij rajonnij vijskovij komisariat Memorialnij kompleks na chest radyanskih voyiniv partizan ta pidpilnikiv Memorial Slavi znahoditsya na verhnomu majdanchiku zamkovoyi girki gorodisha Zamchishe Mogila Antonova F P komisara 219 go Domashivskogo polku 25 yi Chapayevskoyi diviziyi Budinok de narodilas i provela dityachi roki narodna artistka SRSR N Uzhvij zrujnovanij u 2015 roci Mogila bratska zhertv fashizmu mogila ta pam yatnik na misci rozstrilu yevreyiv znahoditsya na pivnichno shidnij okolici Lyubomlya Palac BranickihBudinok po vul Nezalezhnosti 45 Memorial Slavi Mogila Antonova F P Ruyini budinku Uzhvij Mogila yevreyivPam yatka monumentalnogo mistectva Pam yatnik Bogdanovi Hmelnickomu rig vulic Poshtovoyi ta Vokzalnoyi sporudzhenij u 1954 roci kilka raziv zminyuvali misce jogo roztashuvannya KulturaLyubomlskij krayeznavchij muzej mistitsya na 3 poversi meriyi Zdavna Lyuboml ye odnim iz kulturnih oseredkiv Volinskoyi oblasti Kozhnogo roku v misti tradicijno vidbuvayutsya osoblivi svyatkuvannya derzhavnih religijnih ta miskih svyat Na Drugij den Svyatoyi Trijci v Lyubomli vidznachayut Den mista Zazvichaj v centri mistechka provoditsya svyatkovij koncert prohodit den vidkritih dverej v Lyubomlskomu krayeznavchomu muzeyi organizovuyutsya vistavki robit gurtkivciv Rajonnogo Budinku Shkolyara ta Stanciyi yunih tehnikiv a takozh virobiv uchniv Lyubomlskogo profesijnogo liceyu konkursi kozacki zabavi rozigrash lotereyi karaoke ta inshi rozvazhalni zahodi Uchasniki svyata mozhut polasuvati solodoshami rozvazhitisya na karuselyah ta atrakcionah Takozh kilka rokiv pidryad vistavku privatnoyi kolekciyi Lyuboml na fotografiyi pochatku HH stolittya zemlyakam predstavlyaye miscevij krayeznavec Mikola Dzej Z 1994 roku v misti provoditsya tradicijne folklorne svyato Z Rizdvom Hristovim u yakomu berut uchast folklorni kolektivi rajonu Zazvichaj folkorne dijstvo vidbuvayetsya v Rajonnomu budinku kulturi 6 travnya u den svyatogo Yuriya yakij vvazhayetsya pokrovitelem mista u Lyubomli na odnij iz centralnih plosh mista shorichno vidbuvayetsya rajonne folklorne svyato narodnoyi tvorchosti Yuriyivski naspivi Takozh z 1996 roku v Lyubomlskomu RBK provoditsya konkurs yunih vikonavciv ukrayinskoyi narodnoyi ta suchasnoyi pisni Zirki nad Bugom pid chas yakogo yuni amatori sceni demonstruyut svoyi vminnya U 1996 2010 rokah v nomu vzyali uchast blizko pivtisyachi ditej dlya bagatoh z nih vin dav putivku u zhittya Peremozhci Zirok nad Bugom neodnorazovo zdobuvali prizi na oblasnih konkursah Shorichno v Lyubomli vidbuvayetsya Rajonnij oglyad konkurs duhovih orkestriv na priz im I M Teplyakova yakij buv organizatorom pershogo kolektivu duhovoyi muziki v rajcentri naprikinci 60 h rokiv minulogo stolittya Cej yedinij v oblasti oglyad konkurs duhovih orkestriv zapochatkuvali ponad 20 rokiv tomu todishnij kerivnik rajonu Volodimir Sklyanchuk yakij nevtomno iniciyuvav stvorennya silskih duhovih kolektiviv dbav pro pridbannya instrumentiv ta todishnij nachalnik viddilu kulturi V yacheslav Klimovich yakij buv sered pershih aktivnih muzikantiv duhovikiv i do 2010 roku vklyuchno ocholyuvav zhuri konkursu Takozh v misti zavzhdi koli isnuyut rozvazhalni programi pid chas svyatkuvannya Novogo roku u Dni Peremogi ta Nezalezhnosti Ukrayini inshi derzhavni svyata dzherelo Zakladi kulturi U misti pracyuye Lyubomlskij krayeznavchij muzej vul Nezalezhnosti 33 zibrannya materialiv z istoriyi mista ta krayu vid chasiv Rusi ta Galicko Volinskogo knyazivstva do sogodennya Direktorom zakladu ye Oleksandr Dmitrovich Ostapyuk sin zasnovnika muzeyu vchitelya istoriyi i nevtomnogo krayeznavcya Dmitra Oleksandrovicha Ostapyuka Odnim iz hraniteliv odvichnogo narodnogo mistectva ye kolektiv Rajonnogo budinku kulturi vul Nezalezhnosti 68 Takozh u Lyubomli pracyuye vul Chervonoyi Armiyi 2 Vishukovuyut ta navchayut yunih talantiv muzichnoyi gramoti voloditi muzichnimi instrumentami rozumiti klasichnu muziku pracivniki Dityachoyi muzichnoyi shkoli vul Chapayeva 5 yaka stvorena v 1963 roci Zaraz yiyi ocholyuye Bogachevska Larisa Andriyivna MedicinaDokladnishe Lyubomlska centralna rajonna likarnya Likariv u 19 stolitti na Lyubomlshini yak takih ne bulo Buli likari tilki v palaci Branickih do 1849 roku poki volodinnya Branickih na Lyubomlshini ne konfiskuvali U 1825 roci v Lyubomli bula zbudovana apteka Na pochatku 20 stolittya v Lyubomli diyala zemska likarnya na 10 lizhkomisc de buv likar i feldsher U misti takozh pracyuvali privatnij miscevij feldsher Martin Oliferovich ta zubnij likar V osnovnomu miscevi zhiteli likuvali svoyi hvorobi narodnim metodom ale bula j apteka de mozhna bulo pridbati liki Zgidno z rozporyadzhennyam Volinskoyi gubernskoyi upravi u 1905 roci bulo utvoreno 2 gu lyubomlsku likarsku dilnicyu de malo pracyuvati dva feldshera U 1914 roci v Lyubomli pracyuvali 3 likari Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni u 1915 roci lyubomlska likarnya bula spalena avstrijcyami Na pochatku 1920 tih rokiv u Lyubomlskomu poviti sklalasya skladna situaciya z sanitarnim stanom pov yazana z trivaloyu vijnoyu ta rozruhoyu U zviti Lyubomlskogo starostva za period iz 15 grudnya 1920 roku po 15 sichnya 1921 roku zaznachalosya Sanitarnij stan nizhche kritiki Likarni v poviti nemaye Aptek nemaye Ye tri aptechnih skladi ale keruye nimi nefahivec Koli u 1921 roci na Volini vzhe diyalo 10 likaren na 450 misc ta 30 ambulatorij na teritoriyi Lyubomlshini ne bulo zhodnogo likuvalnogo zakladu Zgodom v Lyubomlskomu poviti rozpochalasya rozbudova ohoroni zdorov ya Povit bulo podileno na 3 likarski rajoni z centrami v Lyubomli Shacku ta Opalini U misti Lyubomli povitovij viddil organizuvav j utrimuvav povitovij oseredok zdorov ya ta protituberkuloznu ambulatoriyu Povitovij oseredok zdorov ya stav vazhlivim elementom ohoroni zdorov ya povitu yakij obslugovuvav meshkanciv gmin Berezhci Golovno Gusha ta Zgorani Golovnoyu jogo lankoyu stala likarnya Specialnim rishennyam pid chas odnogo iz svoyih zasidan rada miskoyi gmini mista Lyubomlya 28 veresnya 1928 roku uhvalila na chest desyatoyi richnici nezalezhnosti Polshi pristupiti spilno iz povitovim sejmikom i magistratom do budivnictva likarni v Lyubomli Pid budivnictvo magistrat vidiliv pevnu teritoriyu a vitrati na budivnictvo gminna rada rozpodilila mizh gminami Lyubomlskogo povitu zalezhno vid dohodiv toyi chi inshoyi gmini Z oglyadu na krajnyu potrebu likarni gminni radi povitu na svoyih zasidannyah prijnyali vidpovidni rishennya shodo nadannya koshtiv dlya yiyi budivnictva Bulo takozh stvoreno specialnu budivelnu komisiyu dlya organizaciyi i provedennya budivnictva kudi uvijshli predstavniki vsih gmin povitu Na seredinu 1930 h rokiv u Lyubomlskomu poviti diyalo dvi likarni na 30 lizhok u misti Lyubomli de pracyuvali odin likar odin akusher dvi medsestri tri tehnichnih pracivniki ta tri gospodarskih pracivniki ta v seli Shack Shackoyi gmini Praktichno protyagom usogo mizhvoyennogo periodu ohorona zdorov ya na Lyubomlshini bula v nenalezhnomu stani Brakuvalo likarnyanih ustanov ta likariv u nih Naselennya povitu zalishalos nezahishenim navit pered hvorobami z yakimi vzhe velasya efektivna borotba v civilizovanih krayinah Lyubomlska centralna rajonna likarnya Cherven 2012 roku Pislya vstanovlennya radyanskoyi vladi v 1939 roci ohorona zdorov ya nabula pevnoyi tendenciyi rozvitku Pershim zaviduvachem rajzdorovviddilu todi priznachili feldshera Oliferovicha I U V Lyubomli vidkrili likarnyu z infekcijnim viddilennyam na 50 lizhok U vijnu sistema ohoroni zdorov ya bula zgornuta a pislya vizvolennya rajonu vid nimecko fashistskih zagarbnikiv vona vidnovila svoyu robotu Zokrema u misti ponovila robotu rajonna likarnya na 50 lizhok Z 1947 roku rajonna likarnya znahodilasya po vulici Lenina nini Nezalezhnosti Na toj chas vona mala terapevtichne pologove ta infekcijne viddilennya yake do 1947 roku znahodilosya v seli Rimachi 1948 roku pershim golovnim likarem Lyubomlskoyi rajonnoyi likarni priznachili Urazgildyeyevu Rozu Abdurahmanivnu Vona vidkrila v likarni operacijnij blok i pochala provoditi operaciyi Todi okrim neyi tut pracyuvali she 3 likari 1953 roku v Lyubomli vidkrili protituberkuloznij dispanser na 25 lizhok a na pochatku 1960 tih rokiv jogo peremistili v Golovne U 1956 roci rajonna likarnya rozmistilasya v zruchnomu ta prostoromu primishenni de do cogo roztashovuvavsya prikordonnij zagin 1960 roku v Lyubomli z yavilas centralna rajonna likarnya na 200 lizhok pri yakij pracyuvala apteka zakritogo tipu U 1976 roci kilkist lizhok v lyubomlskij likarni bula dovedena do 300 Z seredini 1970 tih do seredini 1980 tih rokiv vsi dilnichni likarni okrim Gushanskoyi Shackoyi i Golovnyanskoyi buli reorganizovani v likarski ambulatoriyi za rahunok chogo kilkist lizhok v centralnij rajonnij likarni zbilshilas do 600 V nij pochali funkcionuvati taki novi viddilennya yak nevrologichne ginekologichne travmatologichne oftalmologichne ta lor viddilennya Z 1977 po 1989 rik golovnim likarem rajonnoyi likarni pracyuvav Shidlovskij Mikola Ivanovich yakij proyaviv sebe visokoprofesijnim specialistom umilim kerivnikom ta organizatorom Same vin zadumav pobuduvati v Lyubomli novu suchasnu rajlikarnyu Z 1982 roku pochali rozroblyati dokumentaciyu a v 1986 roci zaklali pershi bloki fundamentu Vzhe 1987 roku rozpochalosya sporudzhennya novoyi centralnoyi rajlikarni Piznishe u zv yazku z rozpadom SRSR ta problemami stanovlennya molodoyi derzhavi tempi budivnictva likarni znachno znizilisya a u 1994 roci vono vzagali zupinilos U 1999 2003 rokah diyav blagodijnij fond Ceglinka koshti yakogo vikoristovuvalis dlya vidnovlennya budivnictva likarni Za ci roki bulo zalucheno 3 5 miljona griven vdalosya dobuduvati tretij poverh stacionaru zvesti harchoblok dah pislya chogo ob yekt bulo znovu zakonservovano Realne finansuvannya vidnovilosya v travni 2006 roku Vzhe naprikinci roku v ekspluataciyu bulo vvedeno polikliniku na 360 vidviduvan she cherez rik stacionarnij likarnyanij korpus 2010 roku vvedeno v ekspluataciyu she odin korpus u yakomu rozmisheni terapevtichne ta pediatrichne viddilennya OsvitaSuchasna doshkilna osvita mista predstavlena dvoma dityachimi sadkami Takozh v Lyubomli diye profesijnij licej i tri zagalnoosvitni shkoli ZOSh I III stupeniv 1 Lyubomlska rajonna gimnaziya imeni Nataliyi Uzhvij Pozashkilni navchalni zakladi mista Budinok Shkolyara Stanciya yunih tehnikiv z filiyeyu Maloyi akademiyi nauk Dityacha muzichna shkola Dityacho yunacka sportivna shkola Avtoshkola dlya vodiyiv DOSAAF SportVhidna arka na pochatku aleyi kotra vede do stadionu Kolos Zhovten 2011 roku V Lyubomli isnuye stadion Kolos sporudzhenij she v 1960 tih rokah na yakomu graye lyubomlskij futbolnij klub Rubizh tut takozh prohodyat inshi sportivni zahodi Shorichno prohodit kubok ta chempionat rajonu z futbolu lyubomlskij Rubizh bere uchast v Pershosti Volini z futbolu Golovnij trener Rubezha Koc Mikola Ivanovich Takozh v misti diye Dityacho yunacka sportivna shkola yaka zasnovana v serpni 1967 roku Vona roztashovuyetsya v pam yatci arhitekturi nacionalnogo znachennya palaci Branickih vul 1 Travnya 1 Osoblivoyu gordistyu DYuSSh ye viddilennya dzyudo adzhe same z cogo vidu sportu vona maye najkrashi zdobutki Z 2004 roku sportivnij klub Ippon v travni shorichno provodit yunackij turnir z dzyudo Kubok Lyubomlya u yakomu berut uchast yuni sportsmeni z usiyeyi Volinskoyi oblasti a v 2011 roci v turniri takozh brali uchast predstavniki mista Brest Bilorus U 2011 roci todishnim golovoyu Dzyadukom Oleksandrom Grigorovichem bulo organizovano rajonnij turnir z futbolu Kubok golovi rajderzhadministraciyi yakij planuyut zrobiti shorichnim V nomu vzyali uchast vsi bez vinyatku komandi miscevih rad molod rajonu stala bilshe pridilyati uvagi sportu Z 1980 po 1988 rik v Lyubomli prozhivav i navchavsya do 6 klasu v nini zasluzhenij majster sportu Ukrayini dvorazovij chempion sribnij ta bronzovij prizer komandnih chempionativ svitu chempion Yevropi ta bronzovij prizer chempionatu svitu v individualnomu zaliku chempion svitu z Bogatirskih igor ta bagatorazovij rekordsmen svit z riznovidu bogatirskogo bagatoborstva Igri gorciv Narazi vin prozhivaye v misti Vishneve Kiyivskoyi oblasti ReligiyaReligijni organizaciyi V religijnomu plani Lyuboml vidriznyayetsya riznomanitnistyu v misti zareyestrovano i pravoslavni UPC i PCU i rimo katolicka i greko katolicka i protestantski religijni gromadi Dominuyuchimi religijnimi konfesiyeyami v misti u plani kilkosti gromad ye UPC 3 religijni gromadi ta UPC KP 2 gromadi ale kilkist prihozhan religijnih gromad UPC bilsha V grudni 2010 roku v Lyubomli bula zareyestrovana religijna gromada Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Ukrayinskoyi greko katolickoyi cerkvi Takim chinom v Lyubomli stanom na kinec 2010 roku bulo 11 religijnih gromad p p Konfesiya Kilkist religijnih gromad1 Ukrayinska pravoslavna Cerkva UPC 32 Ukrayinska pravoslavna cerkva Kiyivskij patriarhat 23 Rimo Katolicka Cerkva 14 Ukrayinska greko katolicka cerkva 15 YeHB 16 HVYe P 17 ASD 18 Svidki Yegovi 19 Bozha cerkva 1Kultovi sporudi Lyubomlya Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici U Lyubomli z davnih chasiv zbereglosya tri kultovi sporudi zgadani vishe v rozdili Viznachni pam yatki mista yaki peredusim okrim togo sho pam yatki arhitekturi ta mistobuduvannya ye religijnimi sporudami centrami duhovnosti na Lyubomlskij zemli ce Pravoslavna cerkva Svyatogo Georgiya UPC MP Pravoslavna cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici UPC MP Rimo katolickij kostel Svyatoyi Trijci RKC Vzhe za chasiv nezalezhnoyi Ukrayini v Lyubomli sporudzheno she chotiri hrami pravoslavnu cerkvu Arhistratiga Mihayila PCU pravoslavnu cerkvu Svyatoyi Trijci PCU pravoslavnu cerkvu svyatogo Pantelejmona UPC MP Greko katolicku kaplicyu Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici UGKC Krim togo u misti sporudzheno dekilka protestantskih molitovnih budinkiv TransportAvtostanciya v LyubomliZaliznichnij vokzal mista Lyuboml maye dosit vigidne roztashuvannya Cherez pivdennu okolicyu mista prohodit mizhnarodna avtomagistral E373 zbigayetsya iz M07 Varshava Lyublin Kovel Sarni Korosten Kiyiv a cherez seredmistya po vulici Brestskij i Volodimirskij avtoshlyah Volodimir Berestya insha nazva Pisha Granivka T 0302 Shlyah vid oblcentru Lucka prohodit avtotrasoyu M19 yaka zbigayetsya iz yevroshose E85 i zgodom perehodit v avtoshlyah M07 U misti pracyuye avtostanciya cherez yaku avtobusami ta marshrutnimi taksi zdijsnyuyutsya perevezennya Lyubomlskoyu miskoyu gromadoyu Kovelskim rajonom Volinskoyu oblastyu ta Ukrayinoyu U danomu naselenomu punkti rozmishena zaliznichna stanciya Lyuboml cherez misto prohodit zaliznicya Kiyiv Varshava gilka yakoyi Varshava Lyublin Kovel zavershena u 1877 a Kovel Sarni Kiyiv u 1902 roci Vidstan vid Lyubomlya do inshih naselenih punktiv avtoshlyahami Varshava 280 km Parchiv znachennya 115 km Vlodava 77 km Berestya 128 km Shack 33 km Golovne 15 km Minsk 450 km Pinsk 246 km Kamin Kashirskij 101 kmHolm 45 km Lyublin 113 km Lodz 360 km Kovel 51 km Kiyiv 490 km Chernigiv 625 kmKrakiv 385 km Uzhgorod 435 km Bratislava 750 km Volodimir Volinskij 50 km Novovolinsk 70 km Lviv 183 km Luck 120 km Rivne 200 km Kishiniv 761 kmDzherelo Karti Google 15 travnya 2013 u Wayback Machine Poshta zv yazok bankivska sfera ZMIVidillennya UDPPZ Ukrposhta v Lyubomli Nini golovnim operatorom nadannya naselennyu poshtovih poslug u misti ye filiya nacionalnogo operatora pidpriyemstva UDPPZ Ukrposhta Pracyuye viddilennya Novoyi Poshti Osnovnij ta yedinij operator fiksovanogo zv yazku VAT Ukrtelekom V Lyubomli p yatiznachni nomeri Kod mista 380 3377 Poslugi stilnikovogo zv yazku tut nadayut taki operatori yak Kiyivstar MTS ta life Dostup do Internetu zabezpechuyut provajderi Ukrtelekom ta Intertelekom Bankivska sfera mista predstavlena 2 filiyami ta viddilennyami AT Derzhavnij oshadnij bank Ukrayini AT KB Privatbank Drukovani ZMI danogo naselenogo punktu predstavleni Lyubomlskoyu gromadsko politichnoyu gazetoyu Nashe zhittya yaka vidayetsya z 22 zhovtnya 1939 roku U 1939 1962 rokah rajonna gazeta nazivalas Novij shlyah a z 1 chervnya 1962 roku Radyanske zhittya Iz zdobuttyam Ukrayinoyu nezalezhnosti vihodit pid nazvoyu Nashe zhittya Gazeta vihodit dvichi na tizhden u chetver i subotu Golovnij redaktor Sergij Boyarchuk Pam yatnikiPam yatnik B HmelnickomuDokladnishe Pam yatniki Lyubomlya U misti vstanovleno taki pam yatniki memoriali ta memorialni doshki memorialnij kompleks na chest radyanskih voyiniv partizan i pidpilnikiv yaki zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni pam yatnik Bogdanovi Hmelnickomu pam yatnik Materi j Ditini insha nazva Shaslive Materinstvo pam yatna stela zagiblim voyinam internacionalistam pam yatnij znak zagiblim pracivnikam miliciyi pam yatnik pogruddya zasnovniku Lyubomlya knyazyu Volodimiru Vasilkovichu memorialnij kompleks Borcyam za volyu Ukrayini pam yatnij znak z nagodi 2000 littya Rizdva Hristovogo tri memorialni doshki vidatnij aktorci teatru i kino narodnij artistci Nataliyi Uzhvij Vidomi lyudiUrodzhenci Lyubomlya Uzhvij Nataliya MihajlivnaBalagura Oleksandr Mikolajovich ukrayinskij ta italijskij kinodokumentalist chlen Nacionalnoyi spilki kinematografistiv Ukrayini vijskovij radyanskij likar profesor Bratun Rostislav Andrijovich ukrayinskij poet gromadskij i derzhavnij diyach Bukatevich Mikola Petrovich zhivopisec Bukatevich Nazarij Ivanovich ukrayinskij etnograf istorik movoznavec kandidat filologichnih nauk 1943 profesor 1960 Kotovich Ivan Ivanovich ukrayinskij poet Lojko Grigorij Grigorovich ukrayinskij aktor Petruk Sergij Grigorovich 1967 2015 kapitan Luckij prikordonnij zagin uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 2017 Pikulskij Svyatoslav Mihajlovich ukrayinskij spivak tenor Narodnij artist Ukrayini profesor Kiyivskogo nacionalnogo universitetu kulturi i mistectv Lyubomlchik Severin dominikanskij agiograf i polemist Mohnyuk Vasil Yustimovich posol polskogo Sejmu v 1922 1927 rokah Trofimovich Volodimir Vasilovich 1948 doktor istorichnih nauk profesor Zasluzhenij pracivnik osviti Ukrayini Uzhvij Nataliya Mihajlivna viznachna dramatichna i kinoaktorka riznomanitnogo planu Fedchishin Anatolij Mikolajovich 1981 2014 voyak Dobrovolchogo Ukrayinskogo Korpusu zaginuv pid Ilovajskom Cherkashina Larisa Yevgeniyivna ukrayinska radyanska pismennicya Shinkaruk Andrij Volodimirovich 1991 2020 lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini zaginuv pid chas rosijsko ukrayinskoyi vijni Shtanskij Mikola Mikolajovich starshij serzhant Zbrojni sili Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni 2014 2017 Pov yazani z Lyubomlem Vlasniki mista Z mistom pov yazani visokopostavleni osobi yaki v rizni chasi buli jogo vlasnikami i buvali v Lyubomli Knyaz Volodimir Vasilkovich Korol Vladislav II Yagajlo Getman Ivan Vigovskij Getman Pavlo Teterya Getman Mihal Koribut Vishneveckij Graf Francishek Ksaverij BranickijMeshkanci Lyubomlya Vidomi osobi yaki meshkali v Lyubomli Maslov Leonid Mikolajovich Ostapyuk Dmitro OleksandrovichGosti mista Lesya Ukrayinka ukrayinska pismennicya perekladach kulturnij diyach U 1892 roci 2 tizhni vidpochivala v seli Berezhci za cej chas zapisala v susidnih selah i Lyubomli desyatki narodnih pisen Lucenko Yurij Vitalijovich ukrayinskij politik i derzhavnij diyach Vidvidav Lyuboml 20 veresnya 2007 roku Pavlenko Yurij Oleksijovich ukrayinskij derzhavnij diyach politik Upovnovazhenij Prezidenta Ukrayini z prav ditini Perebuvav u misti 11 listopada 2013 roku Lyubomlski starosti ohmistr Barbari Radzivill oboznij cholovik N ZhuravinskoyiDiv takozh Kategoriya Lyubomlski starostiCikavi fakti pov yazani z mistomZvedennya najdavnishogo hramu Lyubomlya Georgiyevskoyi cerkvi vidnositsya do XIII stolittya chasu panuvannya tatar na Rusi pam yatok yakogo majzhe ne lishilos na teritoriyi suchasnoyi Ukrayini Kostel Svyatoyi Trijci sporudzhenij u Lyubomli polskim korolem Yagajlom u 1412 roci ye najdavnishoyu rimo katolickoyu kultovoyu sporudoyu na Volini Lyubomlska sinagoga zbudovana u 1510 roci bula odniyeyu z najdavnishih yevrejskih sporud v Ukrayini I zalishalasya b takoyu yakbi ne vojovnichij pidhid do religiyi v SRSR za chasiv yakogo u 1947 roci j bulo zrujnovano cyu prekrasnu sporudu u stili polskogo renesansu Misto stalo pershim u sviti sho 1918 roku vipustilo vlasni poshtovi marki na 5 riznokolorovih markah buli zobrazheni miski pam yatki plosha Rinok i lyubomlski hrami Marki buli vipusheni pid chas avstro ugorskoyi okupaciyi Div Lyubomlska seriya poshtovih marok 1918 Vdruge miscevi lyubomlski marki buli vipusheni u 1944 roci pid chas nimeckoyi okupaciyi i cherez malij naklad nini ye duzhe ridkisnimi Div Lyubomlska seriya poshtovih marok 1944 Lyubomlski poshtovi markiLyubomlska seriya poshtovih marok 1918 Lyubomlska seriya poshtovih marok 1944 U 1997 roci vvedenij v obig hudozhnij poshtovij konvert prisvyachenij lyubomlskij Georgijskij cerkvi Na konverti zobrazheno cerkvu svyatogo Georgiya ta ye tekst Georgiyivska cerkva XIII st m Lyuboml Nominal marki D Hudozhnik Prokof yev Ye M Konvert nadrukovano na DP Poligrafichnij kombinat Ukrayina po vigotovlennyu cinnih paperiv 4 chervnya 2012 roku bulo vvedeno v obig hudozhnij poshtovij konvert z originalnoyu markoyu 725 rokiv vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki M Lyuboml KOM 245 OMK 240 Na konverti zobrazheno kostel Svyatoyi Trijci ta ye tekst 725 rokiv vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki M Lyuboml mikrotekst UKRAYiNA UKRAINA Na marci zobrazheno gerb mista Lyuboml tekst UKRAYiNA UKRAINA 2012 Nominal marki 2 00 grn Hudozhnicya Yulika Pravdohina Tirazh 500 tisyach primirnikiv Konvert nadrukovano na DP Poligrafichnij kombinat Ukrayina po vigotovlennyu cinnih paperiv Specpogashennya Pershij den vidbuvalosya 4 chervnya pid chas svyatkuvannya 725 richchya mista na centralnij ploshi Lyubomlya Lyubomlski konvertiHudozhnij poshtovij konvert Georgiyivska cerkva XIII st m Lyuboml Hudozhnij poshtovij konvert z originalnoyu markoyu 725 rokiv vid chasu pershoyi pisemnoyi zgadki M Lyuboml Div takozhYevrejska gromada LyubomlyaGalereyaPanorama centru Lyubomlya Na zadnomu plani Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici Kostel Svyatoyi Trijci Cerkva svyatogo Georgiya zliva napravo Karta mistaBudivlya Lyubomlskogo krayeznavchogo muzeyu biblioteki ta inshih ustanov Cerkva svyatogo Mihajla Memorialnij kompleks Borcyam za volyu Ukrayini Memorialnij kompleks na chest radyanskih voyiniv partizan i pidpilnikiv yaki zaginuli pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Hrest iz nagodi 2000 littya Rizdva Hristovogo Budinok u yakomu u 1898 roci narodilas Uzhvij Nataliya MihajlivnaPrimitkiChiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2022 Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini ukr angl Pro zminu i vstanovlennya mezh mista Lyuboml Lyubomlskogo rajonu Volinskoyi oblasti Pomilka cituvannya Nepravilnij viklik tegu lt ref gt dlya vinosok pid nazvoyu statistichnij zbirnik ne vkazano tekst Litopim ruskij K Dnipro 1990 S 437 Kravchuk P A Kniga rekordiv Volini Luck Volinska oblasna drukarnya Lyubeshiv Erudit 2005 304 s ISBN 966 361 079 4 S 11 12 Oleksandr Ostapyuk Z istoriyi viniknennya gerba m Lyuboml i Lyubomlskogo rajonu Minule i suchasne Volini ta Polissya Lyuboml v istoriyi Ukrayini ta Volini Nauk zb Vipusk 25 Materiali XXV Volinskoyi oblasnoyi istoriko krayeznavchoyi konferenciyi m Lyuboml 25 zhovtnya 2007 r Luck 2007 s 358 il lardi trans com Raschet rasstoyanij 2011 08 12 u Wayback Machine ros Fiziko geografichne rajonuvannya Stend Klimat Lyubomlskogo rajonu u viddili prirodi Lyubomlskogo krayeznavchogo muzeyu Arhiv originalu za 10 grudnya 2010 Procitovano 14 chervnya 2011 Arhiv originalu za 16 sichnya 2014 Procitovano 14 chervnya 2011 Volinskij nacionalnij universitet imeni Lesi Ukrayinki V L Yushuk Naukova robota Demografichni ta nacionalno religijni procesi na Lyubomlshini v mizhvoyennij period Viktor Atamanenko Opisovo statistichni dzherela z istoriyi Lyubomlshini XVI XVII st Minule i suchasne Volini ta Polissya Lyuboml v istoriyi Ukrayini ta Volini Nauk zb Vipusk 25 Materiali XXV Volinskoyi oblasnoyi istoriko krayeznavchoyi konferenciyi m Lyuboml 25 zhovtnya 2007 r Luck 2007 s 358 il Oksana Karlina Lyuboml naprikinci XVIII seredini XIX st Minule i suchasne Volini ta Polissya Lyuboml v istoriyi Ukrayini ta Volini Nauk zb Vipusk 25 Materiali XXV Volinskoyi oblasnoyi istoriko krayeznavchoyi konferenciyi m Lyuboml 25 zhovtnya 2007 r Luck 2007 s 358 il Mikola Pivnickij Istorichna pam yat i problemi zberezhennya pam yatok istoriyi ta kulturi Minule i suchasne Volini ta Polissya Lyuboml v istoriyi Ukrayini ta Volini Nauk zb Vipusk 25 Materiali XXV Volinskoyi oblasnoyi istoriko krayeznavchoyi konferenciyi m Lyuboml 25 zhovtnya 2007 r Luck 2007 s 358 il Olhovskij Ivan Andrijovich Krivava Volin Ukrayinsko polske protistoyannya na terenah Lyubomlskogo ta Shackogo rajoniv u 1939 1945 rokah Istoriko dokumentalne doslidzhennya Kiyiv redakciya gazeti Gart Luck Volinska oblasna drukarnya 2008 248 st il ISBN 978 966 2964 00 4 Arhiv originalu za 19 kvitnya 2012 Procitovano 21 serpnya 2011 Statistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2008 roku Kiyiv DKS 2008 120s Arhiv originalu za 17 travnya 2013 Procitovano 13 chervnya 2011 Arhiv originalu za 9 listopada 2016 Procitovano 13 chervnya 2011 Arhiv originalu za 17 travnya 2013 Procitovano 13 chervnya 2011 Sanguszko Senguschko Senkouszko Sonkhuszko Fedkowic Fiodorowic zm po 1454 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Lodz Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1985 Tom XXXIV 3 Zeszyt 142 329 472 s S 463 pol Ruyina druga polovina XVII st Uporyad i peredmova O I Gurzhiya Red kol V A Smolij golova ta in K Ukrayina 1996 S 7 ISBN 5 319 01313 2 Boniecki A Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Warszawa Warszawskie Towarzystwo Akcyjne Artystyczno Wydawnicze 1912 Cz 1 T 15 S 76 pol Rozporzadzenie Ministra Spraw Wewnetrznych z dnia 28 lutego 1934 r o zmianie granic miasta Lubomla w powiecie lubomelskim wojewodztwie wolynskiem 27 grudnya 2016 u Wayback Machine pol https zakon rada gov ua 17 lipnya 2020 Arhiv originalu za 21 lipnya 2020 Procitovano 30 sichnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Nedijsnij mertvij url Ni dovidka Arhiv originalu za 20 veresnya 2020 Procitovano 29 lipnya 2011 U Lyubomli vidgrimiv Den mista nedostupne posilannya Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 grudnya 2013 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 19 grudnya 2013 Yuriyivski naspivi lunatimut u Lyubomli nedostupne posilannya z lipnya 2019 V Lyubomli zablishali Zirki nad Bugom nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 10 serpnya 2013 Procitovano 29 lipnya 2011 Rozdil Lyubomlshina istorichnij aspekt Uporyadnik Sklyanchuk M Yu Lyubomlshina istorichna turistichna investicijno privabliva Dovidnik putivnik Luck Nadstir ya 2011 256 s il ISBN 978 966 517 717 3 Yushuk V L Ohorona zdorov ya ta socialno pobutova sfera na Lyubomlshini v mizhvoyennij period Istorichni studiyi Volinskogo nacionalnogo universitetu imeni Lesi Ukrayinki Zbirnik naukovih prac Luck 2009 Vipusk 1 St 72 77 Yushuk V L Lyuboml vichna molodist drevnogo mista Istoriko krayeznavchij naris Luck Nadstir ya 2005 208 st ISBN 966 517 496 7 Rozdil Zhittyevo neobhidni sferi ohorona zdorov ya Uporyadnik Sklyanchuk M Yu Lyubomlshina istorichna turistichna investicijno privabliva Dovidnik putivnik Luck Nadstir ya 2011 256 s il ISBN 978 966 517 717 3 U Lyubomli zmagalisya dzyudoyisti nedostupne posilannya z lipnya 2019 Sergij Marinoha Kubkova bitva Nashe zhittya 07 07 2011 50 st 2 Religijni organizaciyi Lyubomlya nedostupne posilannya z lipnya 2019 Volinska pravda Bilshe polovini politichnih partij na Lyubomlshini isnuyut formalno Arhiv originalu za 6 bereznya 2016 Procitovano 1 listopada 2015 RO PANTELEJMONIVSKA RELIGIJNA GROMADA VOLODIMIR VOLINSKOYi YePARHIYi UPC M LYuBOML nomis com ua Procitovano 17 serpnya 2020 Arhiv originalu za 4 lyutogo 2022 Procitovano 4 lyutogo 2022 Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Volinska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1970 745 s Arhiv originalu za 13 veresnya 2011 Procitovano 28 serpnya 2011 Arhiv originalu za 12 veresnya 2011 Procitovano 28 serpnya 2011 Arhiv originalu za 3 sichnya 2012 Procitovano 28 serpnya 2011 Arhiv originalu za 3 travnya 2017 Procitovano 18 chervnya 2017 Arhiv originalu za 8 serpnya 2014 Procitovano 3 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 10 grudnya 2013 Procitovano 6 grudnya 2013 Kowalska H Maciejowski Bernard herbu Ciolek zm 1543 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1974 T XIX 1 zeszyt 80 S 69 71 pol Niesiecki K Korona Polska przy Zlotey Wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Mestwem y odwaga Naywyzszemi Honorami a naypierwey Cnota Poboznoscia y Swiatobliwoscia Ozdobiona 30 veresnya 2015 u Wayback Machine Lwow w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu 1743 T 4 S 758 759 pol Zgidno z informaciyeyu na konverti Arhiv originalu za 25 sichnya 2014 Procitovano 4 chervnya 2012 Dzherela ta literaturaGavrilyuk S Ye Ostapyuk O D Lyuboml 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya suchasnoyi Ukrayini red kol I M Dzyuba ta in NAN Ukrayini NTSh K Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini 2001 2023 ISBN 966 02 2074 X Golovko V V Lyuboml 16 veresnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi S 385 ISBN 978 966 00 1028 1 Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 Luboml Lubomla Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1884 T V S 444 pol S 444 445 pol LiteraturaVasilenko Ya A Serpeninov P N Lyubo ml Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR u 26 t P T Tronko golova Golovnoyi redkolegiyi K Golovna redakciya URE AN URSR 1967 1974 tom Volinska oblast I S Klimash golova redkolegiyi tomu 1970 747s S 469 481PosilannyaOficijnij sajt rajonu 28 serpnya 2015 u Wayback Machine website in remembrance of this vanished Jewish community 3 listopada 2019 u Wayback Machine angl Novini Lyubomlya 11 sichnya 2021 u Wayback Machine