Сока́ль — місто на заході України, у Червоноградському районі Львівської області. Адміністративний центр Сокальської міської громади.
Сокаль | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||||
Основні дані | |||||||||
Країна | |||||||||
Регіон | Львівська область | ||||||||
Район | Червоноградський район | ||||||||
Громада | Сокальська міська | ||||||||
Засноване | |||||||||
Перша згадка | 1098 року | ||||||||
Магдебурзьке право | 1424 | ||||||||
Статус міста | від 1462 року | ||||||||
Населення | ▼ 20 986 (01.01.2019) | ||||||||
- повне | ▼ 20 986 (01.01.2019) | ||||||||
Площа | 8.47 км²[1] | ||||||||
Густота населення | 2519 осіб/км² | ||||||||
Поштові індекси | 80001 | ||||||||
Телефонний код | +380-3257 | ||||||||
Координати | H G O | ||||||||
Назва мешканців | сокальчанин сокальчанка сокальчани | ||||||||
День міста | остання неділя травня | ||||||||
Відстань | |||||||||
Найближча залізнична станція | Сокаль | ||||||||
До обл./респ. центру | |||||||||
- залізницею | 95 км | ||||||||
- автошляхами | 78 км | ||||||||
Міська влада | |||||||||
Адреса | 80001, Львівська обл., Червоноградський р-н, м. Сокаль, вул. Шептицького, 44 | ||||||||
Вебсторінка | miskrada.sokal.lviv.ua | ||||||||
|
Місто Сокаль згадується в романі видатного чеського письменника Ярослава Гашека «Пригоди бравого вояка Швейка». У частині другій роману під назвою "На фронті" V розділ називається "Із Моста-на-Литаві в Сокаль".
Географія
Місто розташоване в північній Галичині, на правому березі Західного Бугу.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTHlWRU1DVTVNaVZFTUNVNVJsOGxSREFsUWpjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrWWxSREFsUWpBbFJEQWxRalJmSlVRd0pVSXhKVVF4SlRnekpVUXdKVUl6WHlWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UTE4ekxtcHdaeTgyTnpCd2VDMGxSREFsT1RJbFJEQWxPVVpmSlVRd0pVSTNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpHSlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMFh5VkVNQ1ZDTVNWRU1TVTRNeVZFTUNWQ00xOGxSREVsT0RFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTmZNeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Клімат
У місті вологий континентальний клімат, з м'якою зимою та теплим літом. Середньорічна температура становить +7.5 °C.
Найпрохолодніший місяць січень, зі середньою температурою -4,4 °С, найтепліший місць липень, з середньою температурою +18 °C.
Опадів більше випадає в липні, у середньому 84 мм, найменше в січні — 31 мм опадів. За рік випадає близько 608 мм опадів.
|
Назва
Перша згадка 1411 року. За переказом, назва походить від слова «сокіл» (нібито колись тут було багато соколів). Проте імовірніше, що назва походить від ще дохристиянського імені половецького князя Сокала[], якого згадує автор «Слова о полку Ігоревім». Ще одна версія — від слова «сокаль», яке вживалося у староукраїнській мові в значенні «кухня» («їдальня»), яка могла стояти на місці переправи через річку Західний Буг. А ще у «Повісті минулих літ» за 1061 рік пише:
![]() | Прийшли половці вперше на Руську Землю воювати. Всеволод тоді вийшов супроти них місяця лютого у другий день. І сталася битва межи ними, і перемогли половці Всеволода, і, спустошивши землю, відійшли. Се вперше було лихо для Руської землі од поганих безбожних ворогів. Князем же був у них Сокал. | ![]() |
Якщо врахувати, що наші князі не раз давали можливість поселятися степовикам у своїх володіннях, то цілком можливо, що міг осісти на берегах Бугу й половецький зверхник Сокал і заснувати тут свою оселю.
Назва не виявляє очевидних етимологічних зв'язків у слов'янській ойконімії.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDBwQlFreFBUbE5MU1NVeU9ERTRORGNsTWpsZmNESTJNRjh0WDB0TVFWTmFWRTlTWDFkZlUwOUxRVXhWTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxS1FVSk1UMDVUUzBrbE1qZ3hPRFEzSlRJNVgzQXlOakJmTFY5TFRFRlRXbFJQVWw5WFgxTlBTMEZNVlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
На території Сокаля виявлено археологічні знахідки з доби мезоліту, неоліту й бронзи, ранньої і княжої, грецькі, кельтські. Сокаль вперше згадується у документах 1098 року як Всеволож. Перша згадка під сучасною назвою датована 1377 роком як одне із міст Белзького князівства. У 1424 році дістав магдебурзьке право — надане Земовитом Белзьким; з 1462 року Сокаль — повітове місто Белзького воєводства Польщі. Починаючи з 1499 року Сокаль зазнавав спустошливих набігів татар. 2 серпня 1519 року неподалік міста відбулась Би́тва під Со́калем між татарською ордою та польсько-литовсько-руським військом під проводом князя Костянтина Острозького, великого гетьмана Литовського. Перемогу в битві здобули татари. Після того, як 1519 місто було спалене татарами, його 1524 з ініціативи сокальського старости А. Тенчинського перенесли з лівого берега Західного Бугу на правий (це зробили і з огляду на те, що розташоване на лівому низькому березі місто страждало від повеней; є відомості, що переселення сокальців почалося 1517 року). У місті було 7 ремісничих цехів. Сокаль був пунктом, де товари перевантажували з возів на судна (саме тут Західний Буг ставав судноплавним), тут діяла державна митниця.
Після 1-го поділу Речі Посполитої 1772 року відійшов до Австрії (з 1867 року Австро-Угорщина). На початку 19 століття було розплановано новий центр міста за межами колишніх міських укріплень, а Старе місто перетворилося на район, заселений переважно євреями. У 1870-х роках прокладено шосе, яке з'єднало місто зі Львовом, 1884 — збудовано залізницю від Рави-Руської. У 1880-х роках у місті почали з'являтися промислові підприємства. На 1891 Сокаль входив до 30-ти найбільших міст Галичини, маючи 8 тис. мешканців. Протягом 1897—1905 у місті відкрив адвокатську канцелярію Євген Петрушевич (майбутній президент ЗУНР), з ініціативи якого було засновано ряд українських культурно-освітніх організацій, зокрема філію Львівського товариства «Просвіта» (1898).
Під час Першої світової війни з 13 серпня 1914 до липня 1915 зайнятий російськими військами. Після розпаду Австро-Угорщини (1918) — у складі Західноукраїнської Народної Республіки. У лютому 1919 року бої І корпусу Української Галицької Армії з поляками, влітку 1919 року Сокаль зайняло польське військо. З 1919 по 1939 належав Польщі, повітове місто Львівського воєводства. У 1930-х роках існував етнографічний музей «Сокальщина», експонати якого в більшості придбав адвокат д-р Богдан Чайковський в роках 1936—1939 (у 1941 році закатований більшовиками у Бригідках). Оскільки встановлений у 1939 році кордон між СРСР і Німеччиною пройшов по річці Західний Буг, лівобережна частина міста опинилася в Генеральній губернії та була перетворена на окремий населений пункт Забужжя (у повоєнний час поділений на Забужжя і Жвирку, які до 1951 перебували у складі Польщі, а згодом були приєднані до СРСР).
У період гітлерівської окупації (22 червня 1941 — 19 липня 1944) Сокаль був у складі Генеральної губернії. У цей час була знищена єврейська громада і зруйновані єврейські квартали (Старе місто; нині Міський парк).
У Сокалі до 1951 року перебувала чудотворна ікона Сокальської Богоматері.
Від 1960-х рр. місто стає одним із центрів хімічної промисловості, що дало мешканцям роботу, та водночас завдало містові екологічної шкоди.
Музей «Людина. Земля. Всесвіт» створено в 1985 зусиллям подружжя Анатолія та Наталії Покотюків.
Навесні 1989 р. в Сокалі виникли перші осередки Товариства української мови ім Т. Шевченка, яке стало домінантою національно-духовного відродження на Сокальщині. Його очолив учитель СШ № 1 Микола Пшевлоцький; було утворено комітет зі спорудження пам'ятника Кобзареві на чолі з директором СШ № 3 Іваном Тимошиком У серпні 1989 з ініціативи багатолітнього в'язня мордовських таборів Романа Семенюка в Сокалі створено осередок Гельсінської спілки. Третього вересня 1989 року центральними вулицями міста пройшли колони людей, вперше із синьо-жовтими прапорами, з нагоди відновлення могил воїнів УГА.
Населення
Чисельність
Населення Сокаля, станом на 1 січня 2019 року, налічувало — 20,986 осіб.
- Динаміка населення Сокаля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdk5tczJZbWMyTmpGNVpEUnpPRE5xYVdObGJYbDBibVZ5Wlc5cU0zWm9PQzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Національний склад
Розподіл населення за національністю за даними перепису 2001 року:
Національність | Відсоток |
---|---|
Українці | 95,64 % |
Росіяни | 3,15 % |
Інші/не вказали | 1,21 % |
Мовний склад
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Чисельність, осіб | Доля |
---|---|---|
Українська | 20 833 | 97,12 % |
Російська | 508 | 2,37 % |
Інше | 110 | 0,51 % |
Разом | 21 451 | 100,00 % |
Економіка
Економічний характер Сокаля — торговельно—адміністративно-промислове місто. Історично тут серед іншого було поширене гончарство. Нині в Сокалі є заводи залізобетонних виробів, дві цегельні, панчішно-шкарпеткова фабрика. Є професійний ліцей. Завод хімічного волокна демонтовано.
Освіта
Колишні навчальні заклади:
- Сокальська учительська семінарія — діяла з 1895 по 1937
- Сокальське педагогічне училище — готувало вчителів початкових класів з 1944 по 1958.
Сучасні навчальні заклади:
- Сокальська загальноосвітня санаторна школа-інтернат для дітей хворих на сколіоз — діє з 1969 року, будівлю споруджено ще у 1910 році. На території школи розпочато будівництво басейну.
- Сокальська гімназія імені Олега Романіва
- Сокальський НВК «ЗШ І-ІІІ ступенів № 2-ліцей»
- Сокальський НВК «ЗШ І-ІІІ ступенів № 4-ліцей»
- Сокальська СШ І-ІІІ ступенів № 3
- Сокальська ЗШ І-ІІІ ступенів № 5
- Станція юних техніків
Засоби масової інформації
- Голос з-над Бугу — щотижневе видання. Газета заснована 12 грудня 1918 року.
- «Сокальщина — щомісячна громадсько-політична газета „Сокальщина“ — видання Сокальської районної організації Народного Руху України — виходить з серпня 1996 року».
- «Храм серця» — заснований Благодійною духовно-мистецькою фундацією Анатолія Покотюка, і видається з травня 2001 року.
- ТРК «Сокаль» ФМ станція заснована у 2002 році.
- Голос Сокальщини — щоденне суспільно-політичне інтернет-видання. Засноване 2010 року.
Пам'ятки архітектури
- Монастир оо. бернардинів з (з XVII століття). Нині на території монастиря міститься Сокальська виправна колонія (пам'ятка національного значення була фактично зруйнована під час велетенської пожежі 27 березня 2012 р.)
- Катедральний собор святих апостолів Петра і Павла (1904—1909 рр.)
- Церква Святого Миколая (відбудована у 1694 року)
- Каплиця святого Миколая (XV століття)
- Сокальська синагога (1762 року, нині перебуває у зруйнованому стані)
- Сокальська ратуша
- Жіноча гімназія (зараз Сокальський Ліцей № 1 імені Олега Романіва)
- Сокальське педагогічне училище (1944—1958)
- Бурса (початок XX ст.)
- Монастир бернардинів
- Катедральний собор святих апостолів Петра і Павла
- Церква Св. Миколая
- Церква архангела Михаїла
- Синагога
- Сокальська ратуша
- Жіноча гімназія
- Сокальське педагогічне училище
- Бурса
- Вежа, оборонні мури монастиря бригіток (XVII ст.)
- Римсько-католицька церква (1926 р.)
- Заїжджий двір початок XIX ст.
- Житловий будинок (1905)
- Житловий будинок (XIX ст.)
- Житловий будинок (XIX ст.)
- Житловий будинок (XIX ст.)
- Житловий будинок (XIX ст.)
- Житловий будинок (XX ст.)
Особи, пов'язані з Сокалем
Сокальські старости
- Юрій Андрійович Збаразький — князь, староста пінський, чоловік Варвари Козинської
- Францішек Ксаверій Потоцький (†1731) — син волинського воєводи Міхала Потоцького, чоловік Ельжбети з Браніцких
- Ян Тарло
- Каспер Денгофф (†1645) — граф Свящ. Римської імперії (1635), князь (1637)
- — крайчий королеви,
- Юзеф Мір (пол. Józef Mier)
Відомі уродженці
- Петро Петрович Базилевич — військовий і громадський діяч, старшина Української Галицької армії, скарбник уряду УНР, наближений до Симона Петлюри.
- Білик Богдан Васильович (1931) — український лісівник, професор кафедри лісових машин і гідравліки Національного лісотехнічного університету України.
- Любов Бенедишин — українська поетеса.
- Ігор Богачевський — американський конструктор українського походження, професор Нью-Йоркського університету.
- — український книговидавець
- Роман Галас (1975—2015) — старший лейтенант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Володимир Геринович — український вчений-географ, доктор географічних та історичних наук, професор, краєзнавець та педагог.
- Владислав Дердацький — львівський архітектор, педагог, представник львівської архітектурної школи міжвоєнного періоду.
- (до шлюбу Мельник, нар. 1929) — українська громадська діячка у Владивостоці (Зелений Клин)
- Міхал Древко (1887—1964) — польський археолог, історик і реставратор пам'яток.
- Василь-Володимир Зінько — український релігійний діяч, релігієзнавець і письменник.
- Отець Іван Кипріян — релігійний, суспільно-політичний, мистецький діяч Галичини кінця XIX — початку ХХ ст.
- Володимир Комаринський — український громадський та політичний діяч, правник, начальник відділу радіомовлення та пропаганди уряду Карпатської України, посол Сойму Карпатської України, член правління крайового товариства «Просвіта», референт пропаганди Українського Національного Об'єднання.
- Леонід Копій (1957) — український лісівник, завідувач кафедри екології Національного лісотехнічного університету України, доктор сільськогосподарських наук, професор.
- Оксана Луцишин — українська піаністка і органістка.
- Андрій Магера — український юрист, заступник голови Центральної виборчої комісії.
- — дитяча поетеса.
- Теодор Рожанковський — перший командант УСС
- Олег Романів — випускник Сокальської гімназії, відомий український учений у галузі механіки матеріалів, член-кореспондент НАН України, генеральний секретар Світової Ради Наукового товариства імені Т. Шевченка (НТШ).
- Роман Савицький — піаніст, педагог і музичний критик; чоловік Іванни Савицької.
- Роман Сельський — український маляр-імпресіоніст.
- Віктор Сивак (1992—2014) — солдат Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Валентин Прихід (1989—2014) — старший лейтенант Збройних сил України, учасник російсько-української війни.
- Марта Богачевська-Хом'як — історикиня, громадська діячка, дослідниця українського жіночого руху. Доктор філософії (1968), (1972). Членкиня Наукового Товариства ім. Шевченка.
- Валерій Шаленко — український художник.
- Матфей (Шевчук) — єпископ Володимир-Волинський Православної Церкви України.
Відомі мешканці
- Ольга Пенюк-Водоніс — поетеса, композиторка, музична педагогиня.
- Василь Дишкант — діяч ОУН, репресований в СРСР.
- Володимир Конопльов — український легкоатлет.
- Володимир Коцовський — український літературознавець, філолог, письменник, перекладач, педагог. З 1910 року директор Сокальської учительської семінарії. Похований у Сокалі.
- Роман Перфецький — посол Галицького сейму.
- Євген Петрушевич — Голова Національної Ради, згодом Президент ЗУНР
- Роман Раковський — кооператор, син Йосифа Раковського.
- Степан Турчак — протягом 1955—1956 навчального року працював викладачем музики і співів у Сокальському педагогічному училищі.
- Храмцов Володимир Федорович — український російськомовний поет.
- Шостопалець Василь (1816—1879) — український гончар. Працював у Сокалі.
Почесні громадяни Сокаля
- Казимир Фелікс Бадені
- Бандера Степан Андрійович
- Міхал Бобжинський
- Василяшко Василь Іванович
- Грицик Володимир Володимирович
- Аґенор Ґолуховський (намісник)
- Володимир Дідушицький
- Конопльов Володимир Андрійович
- Лагно Роман Іванович
- Макух Василь Омелянович
- Анджей Казімеж Потоцький
- Романів Олег Миколайович
- Сидор Василь Дмитрович
- Станіслав Стажинський
- Штикало Дмитро Лук'янович
Світлини
- Пам'ятник Богдану Хмельницькому (ск. С. Рихва, 1954, з/бетон)
- Центр міста
- Кам'яниці на площі в центрі міста.
- Народний дім.
- Обеліск з назвою міста
- річка Західний Буг (вид з мосту)
-
Примітки
- Статистичний збірник «Чисельність наявного населення України» на 1 січня 2019 року (PDF)
- Ukraine. Lviv Oblast. Sokal(англ.)
- Найдавніша перша згадка про Сокаль. golosznadbugu.com. 22 травня 2018. Процитовано 4 лютого 2020.
- http://resource.history.org.ua/cgi-bin/eiu/history.exe?&I21DBN=EIU&P21DBN=EIU&S21STN=1&S21REF=10&S21FMT=eiu_all&C21COM=S&S21CNR=20&S21P01=0&S21P02=0&S21P03=TRN=&S21COLORTERMS=0&S21STR=Sokal_mst Вортман Д. Я., Дмитрук В. І. СОКАЛЬ, місто Львівської обл. [Електронний ресурс]
- Художній Музей «Людина. Земля. Всесвіт» у м. Сокалі
- Історія Сокаля. golossokal.com.ua. 22 травня 2018. Процитовано 4 лютого 2020.
- Україна / Ukrajina
- Національний склад міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- Рідна мова населення міст України за переписом 2001 року — datatowel.in.ua
- Niesiecki K. Korona Polska przy Złotey Wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr, Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Męstwem y odwagą, Naywyższemi Honorami a naypierwey Cnotą, Pobożnością y Swiątobliwością Ozdobiona… [ 2014-11-03 у Wayback Machine.] — Lwów : w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu, 1743. — T. 4. — S. 706. (пол.)
- Mniszechowie (01) [ 21 вересня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Potoccy (02) [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)
- Braniccy (01) [ 13 листопада 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Denhoffowie (01) [ 13 квітня 2011 у Wayback Machine.] (пол.)
- Ossolińscy (03) [ 27 вересня 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Niesiecki K. Korona Polska przy Złotey Wolności Starożytnemi Wszystkich Kathedr… [ 2014-10-06 у Wayback Machine.] — Lwów, 1740. — T. 3. — S. 498. (пол.)
- https://issuu.com/history.sumy/docs/zelenyj_klyn ЕНЦИКЛОПЕДИЧНИЙ ДОВІДНИК Зелений Клин (Український Далекий Схід)
- І. Чорновол. 199 депутатів Галицького сейму. — Львів: Тріада плюс, 2010.— 228 с.; іл. с.114-115
- «Сокальське педагогічне училище». Пам'ятна книга, видана Братством студентів Сокальського педагогічного училища. Сокаль 2006, почесний редактор — Зиновій Стоницький, відповідальний редактор — Єлизавета Цар. Наклад — 500, 280 сторінок.
Джерела
- Вортман Д., Дмитрук В. Сокаль // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 692. — .
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Вашків І. Сокаль і Прибужжя (1377—2000): Історико-краєзнавчий нарис. — Л.: Каменяр, 2000. — 260 с.; 64 арк. іл.. — Бібліогр.. — С. 235—245.
- Sokal // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1890. — Т. XI. — S. 10. (пол.). — S. 10—14. (пол.)
- Sokal // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1902. — Т. XV, cz. 2. — S. 603. (пол.). — S. 603—607. (пол.)
- Походження назви міста Сокаль - Іван Вашків. Сокаль і Прибужжя
- Сокаль був свідком кінця першої Речі Посполитої - в околицях міста точилося багато битв
Посилання
- Сокаль // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- ВРУ
- Замки та храми України. Сокаль
- Інтернет портал Сокаль і Сокальщина
- Ув'язнений монастир
- Фотогалерея — «Історія Сокальщини в фотографіях»
- «Живи подорожуючи. Сокаль» — історія та фото
- Ковальчук (Фенчин) В. В.:Невідомі сторінки історії сокальського педучилища:: Перше видання. Сокаль 2003 р. Матеріали зібрала і впорядкувала
- Автовокзал Сокаль
- Голос Сокальщини
![]() | Це незавершена стаття з географії Львівської області. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Sokal znachennya Soka l misto na zahodi Ukrayini u Chervonogradskomu rajoni Lvivskoyi oblasti Administrativnij centr Sokalskoyi miskoyi gromadi SokalGerb Sokalya Prapor Sokalyakostel monastirya Bernardinciv 2015Osnovni daniKrayina UkrayinaRegion Lvivska oblastRajon Chervonogradskij rajonGromada Sokalska miskaZasnovanePersha zgadka 1098 rokuMagdeburzke pravo 1424Status mista vid 1462 rokuNaselennya 20 986 01 01 2019 povne 20 986 01 01 2019 Plosha 8 47 km 1 Gustota naselennya 2519 osib km Poshtovi indeksi 80001Telefonnij kod 380 3257Koordinati 50 29 pn sh 24 17 sh d H G ONazva meshkanciv sokalchanin sokalchanka sokalchaniDen mista ostannya nedilya travnyaVidstanNajblizhcha zaliznichna stanciya SokalDo obl resp centru zalizniceyu 95 km avtoshlyahami 78 kmMiska vladaAdresa 80001 Lvivska obl Chervonogradskij r n m Sokal vul Sheptickogo 44Vebstorinka miskrada sokal lviv ua Sokal u Vikishovishi MapaSokalSokal Misto Sokal zgaduyetsya v romani vidatnogo cheskogo pismennika Yaroslava Gasheka Prigodi bravogo voyaka Shvejka U chastini drugij romanu pid nazvoyu Na fronti V rozdil nazivayetsya Iz Mosta na Litavi v Sokal GeografiyaMisto roztashovane v pivnichnij Galichini na pravomu berezi Zahidnogo Bugu Zahidnij Bug u SokaliKlimatU misti vologij kontinentalnij klimat z m yakoyu zimoyu ta teplim litom Serednorichna temperatura stanovit 7 5 C Najproholodnishij misyac sichen zi serednoyu temperaturoyu 4 4 S najteplishij misc lipen z serednoyu temperaturoyu 18 C Opadiv bilshe vipadaye v lipni u serednomu 84 mm najmenshe v sichni 31 mm opadiv Za rik vipadaye blizko 608 mm opadiv Klimatograma SokalyaSLBKTChLSVZhLG 31 2 7 31 0 6 34 5 2 43 13 4 66 19 8 79 22 12 84 23 13 65 23 12 56 18 9 40 13 4 39 5 0 40 0 4Serednya maks i min temperaturi povitrya C Atmosferni opadi mm za rik 608 mm Dzherelo NazvaPersha zgadka 1411 roku Za perekazom nazva pohodit vid slova sokil nibito kolis tut bulo bagato sokoliv Prote imovirnishe sho nazva pohodit vid she dohristiyanskogo imeni poloveckogo knyazya Sokala dzherelo yakogo zgaduye avtor Slova o polku Igorevim She odna versiya vid slova sokal yake vzhivalosya u staroukrayinskij movi v znachenni kuhnya yidalnya yaka mogla stoyati na misci perepravi cherez richku Zahidnij Bug A she u Povisti minulih lit za 1061 rik pishe Prijshli polovci vpershe na Rusku Zemlyu voyuvati Vsevolod todi vijshov suproti nih misyacya lyutogo u drugij den I stalasya bitva mezhi nimi i peremogli polovci Vsevoloda i spustoshivshi zemlyu vidijshli Se vpershe bulo liho dlya Ruskoyi zemli od poganih bezbozhnih vorogiv Knyazem zhe buv u nih Sokal Yaksho vrahuvati sho nashi knyazi ne raz davali mozhlivist poselyatisya stepovikam u svoyih volodinnyah to cilkom mozhlivo sho mig osisti na beregah Bugu j poloveckij zverhnik Sokal i zasnuvati tut svoyu oselyu Nazva ne viyavlyaye ochevidnih etimologichnih zv yazkiv u slov yanskij ojkonimiyi IstoriyaKostel Mariyi ta misto 1847 Na teritoriyi Sokalya viyavleno arheologichni znahidki z dobi mezolitu neolitu j bronzi rannoyi i knyazhoyi grecki keltski Sokal vpershe zgaduyetsya u dokumentah 1098 roku yak Vsevolozh Persha zgadka pid suchasnoyu nazvoyu datovana 1377 rokom yak odne iz mist Belzkogo knyazivstva U 1424 roci distav magdeburzke pravo nadane Zemovitom Belzkim z 1462 roku Sokal povitove misto Belzkogo voyevodstva Polshi Pochinayuchi z 1499 roku Sokal zaznavav spustoshlivih nabigiv tatar 2 serpnya 1519 roku nepodalik mista vidbulas Bi tva pid So kalem mizh tatarskoyu ordoyu ta polsko litovsko ruskim vijskom pid provodom knyazya Kostyantina Ostrozkogo velikogo getmana Litovskogo Peremogu v bitvi zdobuli tatari Pislya togo yak 1519 misto bulo spalene tatarami jogo 1524 z iniciativi sokalskogo starosti A Tenchinskogo perenesli z livogo berega Zahidnogo Bugu na pravij ce zrobili i z oglyadu na te sho roztashovane na livomu nizkomu berezi misto strazhdalo vid povenej ye vidomosti sho pereselennya sokalciv pochalosya 1517 roku U misti bulo 7 remisnichih cehiv Sokal buv punktom de tovari perevantazhuvali z voziv na sudna same tut Zahidnij Bug stavav sudnoplavnim tut diyala derzhavna mitnicya Pislya 1 go podilu Rechi Pospolitoyi 1772 roku vidijshov do Avstriyi z 1867 roku Avstro Ugorshina Na pochatku 19 stolittya bulo rozplanovano novij centr mista za mezhami kolishnih miskih ukriplen a Stare misto peretvorilosya na rajon zaselenij perevazhno yevreyami U 1870 h rokah prokladeno shose yake z yednalo misto zi Lvovom 1884 zbudovano zaliznicyu vid Ravi Ruskoyi U 1880 h rokah u misti pochali z yavlyatisya promislovi pidpriyemstva Na 1891 Sokal vhodiv do 30 ti najbilshih mist Galichini mayuchi 8 tis meshkanciv Protyagom 1897 1905 u misti vidkriv advokatsku kancelyariyu Yevgen Petrushevich majbutnij prezident ZUNR z iniciativi yakogo bulo zasnovano ryad ukrayinskih kulturno osvitnih organizacij zokrema filiyu Lvivskogo tovaristva Prosvita 1898 Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni z 13 serpnya 1914 do lipnya 1915 zajnyatij rosijskimi vijskami Pislya rozpadu Avstro Ugorshini 1918 u skladi Zahidnoukrayinskoyi Narodnoyi Respubliki U lyutomu 1919 roku boyi I korpusu Ukrayinskoyi Galickoyi Armiyi z polyakami vlitku 1919 roku Sokal zajnyalo polske vijsko Z 1919 po 1939 nalezhav Polshi povitove misto Lvivskogo voyevodstva U 1930 h rokah isnuvav etnografichnij muzej Sokalshina eksponati yakogo v bilshosti pridbav advokat d r Bogdan Chajkovskij v rokah 1936 1939 u 1941 roci zakatovanij bilshovikami u Brigidkah Oskilki vstanovlenij u 1939 roci kordon mizh SRSR i Nimechchinoyu projshov po richci Zahidnij Bug livoberezhna chastina mista opinilasya v Generalnij guberniyi ta bula peretvorena na okremij naselenij punkt Zabuzhzhya u povoyennij chas podilenij na Zabuzhzhya i Zhvirku yaki do 1951 perebuvali u skladi Polshi a zgodom buli priyednani do SRSR U period gitlerivskoyi okupaciyi 22 chervnya 1941 19 lipnya 1944 Sokal buv u skladi Generalnoyi guberniyi U cej chas bula znishena yevrejska gromada i zrujnovani yevrejski kvartali Stare misto nini Miskij park U Sokali do 1951 roku perebuvala chudotvorna ikona Sokalskoyi Bogomateri Vid 1960 h rr misto staye odnim iz centriv himichnoyi promislovosti sho dalo meshkancyam robotu ta vodnochas zavdalo mistovi ekologichnoyi shkodi Muzej Lyudina Zemlya Vsesvit stvoreno v 1985 zusillyam podruzhzhya Anatoliya ta Nataliyi Pokotyukiv Navesni 1989 r v Sokali vinikli pershi oseredki Tovaristva ukrayinskoyi movi im T Shevchenka yake stalo dominantoyu nacionalno duhovnogo vidrodzhennya na Sokalshini Jogo ocholiv uchitel SSh 1 Mikola Pshevlockij bulo utvoreno komitet zi sporudzhennya pam yatnika Kobzarevi na choli z direktorom SSh 3 Ivanom Timoshikom U serpni 1989 z iniciativi bagatolitnogo v yaznya mordovskih taboriv Romana Semenyuka v Sokali stvoreno oseredok Gelsinskoyi spilki Tretogo veresnya 1989 roku centralnimi vulicyami mista projshli koloni lyudej vpershe iz sino zhovtimi praporami z nagodi vidnovlennya mogil voyiniv UGA NaselennyaChiselnist Naselennya Sokalya stanom na 1 sichnya 2019 roku nalichuvalo 20 986 osib Dinamika naselennya Sokalya Nacionalnij sklad Rozpodil naselennya za nacionalnistyu za danimi perepisu 2001 roku Nacionalnist VidsotokUkrayinci 95 64 Rosiyani 3 15 Inshi ne vkazali 1 21 Movnij sklad Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Chiselnist osib DolyaUkrayinska 20 833 97 12 Rosijska 508 2 37 Inshe 110 0 51 Razom 21 451 100 00 EkonomikaEkonomichnij harakter Sokalya torgovelno administrativno promislove misto Istorichno tut sered inshogo bulo poshirene goncharstvo Nini v Sokali ye zavodi zalizobetonnih virobiv dvi cegelni panchishno shkarpetkova fabrika Ye profesijnij licej Zavod himichnogo volokna demontovano OsvitaSokalska gimnaziya imeni O Romaniva Kolishni navchalni zakladi Sokalska uchitelska seminariya diyala z 1895 po 1937 Sokalske pedagogichne uchilishe gotuvalo vchiteliv pochatkovih klasiv z 1944 po 1958 Suchasni navchalni zakladi Sokalska zagalnoosvitnya sanatorna shkola internat dlya ditej hvorih na skolioz diye z 1969 roku budivlyu sporudzheno she u 1910 roci Na teritoriyi shkoli rozpochato budivnictvo basejnu Sokalska gimnaziya imeni Olega Romaniva Sokalskij NVK ZSh I III stupeniv 2 licej Sokalskij NVK ZSh I III stupeniv 4 licej Sokalska SSh I III stupeniv 3 Sokalska ZSh I III stupeniv 5 Stanciya yunih tehnikivZasobi masovoyi informaciyiGolos z nad Bugu shotizhneve vidannya Gazeta zasnovana 12 grudnya 1918 roku Sokalshina shomisyachna gromadsko politichna gazeta Sokalshina vidannya Sokalskoyi rajonnoyi organizaciyi Narodnogo Ruhu Ukrayini vihodit z serpnya 1996 roku Hram sercya zasnovanij Blagodijnoyu duhovno misteckoyu fundaciyeyu Anatoliya Pokotyuka i vidayetsya z travnya 2001 roku TRK Sokal FM stanciya zasnovana u 2002 roci Golos Sokalshini shodenne suspilno politichne internet vidannya Zasnovane 2010 roku Pam yatki arhitekturiMonastir oo bernardiniv z z XVII stolittya Nini na teritoriyi monastirya mistitsya Sokalska vipravna koloniya pam yatka nacionalnogo znachennya bula faktichno zrujnovana pid chas veletenskoyi pozhezhi 27 bereznya 2012 r Katedralnij sobor svyatih apostoliv Petra i Pavla 1904 1909 rr Cerkva Svyatogo Mikolaya vidbudovana u 1694 roku Kaplicya svyatogo Mikolaya XV stolittya Sokalska sinagoga 1762 roku nini perebuvaye u zrujnovanomu stani Sokalska ratusha Zhinocha gimnaziya zaraz Sokalskij Licej 1 imeni Olega Romaniva Sokalske pedagogichne uchilishe 1944 1958 Bursa pochatok XX st Monastir bernardiniv Katedralnij sobor svyatih apostoliv Petra i Pavla Cerkva Sv Mikolaya Cerkva arhangela Mihayila Sinagoga Sokalska ratusha Zhinocha gimnaziya Sokalske pedagogichne uchilishe Bursa Vezha oboronni muri monastirya brigitok XVII st Rimsko katolicka cerkva 1926 r Zayizhdzhij dvir pochatok XIX st Zhitlovij budinok 1905 Zhitlovij budinok XIX st Zhitlovij budinok XIX st Zhitlovij budinok XIX st Zhitlovij budinok XIX st Zhitlovij budinok XX st Osobi pov yazani z SokalemSokalski starosti Yurij Andrijovich Zbarazkij knyaz starosta pinskij cholovik Varvari Kozinskoyi Francishek Ksaverij Potockij 1731 sin volinskogo voyevodi Mihala Potockogo cholovik Elzhbeti z Branickih Yan Tarlo Kasper Dengoff 1645 graf Svyash Rimskoyi imperiyi 1635 knyaz 1637 krajchij korolevi Yuzef Mir pol Jozef Mier Vidomi urodzhenci Petro Petrovich Bazilevich vijskovij i gromadskij diyach starshina Ukrayinskoyi Galickoyi armiyi skarbnik uryadu UNR nablizhenij do Simona Petlyuri Bilik Bogdan Vasilovich 1931 ukrayinskij lisivnik profesor kafedri lisovih mashin i gidravliki Nacionalnogo lisotehnichnogo universitetu Ukrayini Lyubov Benedishin ukrayinska poetesa Igor Bogachevskij amerikanskij konstruktor ukrayinskogo pohodzhennya profesor Nyu Jorkskogo universitetu ukrayinskij knigovidavec Roman Galas 1975 2015 starshij lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Volodimir Gerinovich ukrayinskij vchenij geograf doktor geografichnih ta istorichnih nauk profesor krayeznavec ta pedagog Vladislav Derdackij lvivskij arhitektor pedagog predstavnik lvivskoyi arhitekturnoyi shkoli mizhvoyennogo periodu do shlyubu Melnik nar 1929 ukrayinska gromadska diyachka u Vladivostoci Zelenij Klin Mihal Drevko 1887 1964 polskij arheolog istorik i restavrator pam yatok Vasil Volodimir Zinko ukrayinskij religijnij diyach religiyeznavec i pismennik Otec Ivan Kipriyan religijnij suspilno politichnij misteckij diyach Galichini kincya XIX pochatku HH st Volodimir Komarinskij ukrayinskij gromadskij ta politichnij diyach pravnik nachalnik viddilu radiomovlennya ta propagandi uryadu Karpatskoyi Ukrayini posol Sojmu Karpatskoyi Ukrayini chlen pravlinnya krajovogo tovaristva Prosvita referent propagandi Ukrayinskogo Nacionalnogo Ob yednannya Leonid Kopij 1957 ukrayinskij lisivnik zaviduvach kafedri ekologiyi Nacionalnogo lisotehnichnogo universitetu Ukrayini doktor silskogospodarskih nauk profesor Oksana Lucishin ukrayinska pianistka i organistka Andrij Magera ukrayinskij yurist zastupnik golovi Centralnoyi viborchoyi komisiyi dityacha poetesa Teodor Rozhankovskij pershij komandant USS Oleg Romaniv vipusknik Sokalskoyi gimnaziyi vidomij ukrayinskij uchenij u galuzi mehaniki materialiv chlen korespondent NAN Ukrayini generalnij sekretar Svitovoyi Radi Naukovogo tovaristva imeni T Shevchenka NTSh Roman Savickij pianist pedagog i muzichnij kritik cholovik Ivanni Savickoyi Roman Selskij ukrayinskij malyar impresionist Viktor Sivak 1992 2014 soldat Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Valentin Prihid 1989 2014 starshij lejtenant Zbrojnih sil Ukrayini uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Marta Bogachevska Hom yak istorikinya gromadska diyachka doslidnicya ukrayinskogo zhinochogo ruhu Doktor filosofiyi 1968 1972 Chlenkinya Naukovogo Tovaristva im Shevchenka Valerij Shalenko ukrayinskij hudozhnik Matfej Shevchuk yepiskop Volodimir Volinskij Pravoslavnoyi Cerkvi Ukrayini Vidomi meshkanci Olga Penyuk Vodonis poetesa kompozitorka muzichna pedagoginya Vasil Dishkant diyach OUN represovanij v SRSR Volodimir Konoplov ukrayinskij legkoatlet Volodimir Kocovskij ukrayinskij literaturoznavec filolog pismennik perekladach pedagog Z 1910 roku direktor Sokalskoyi uchitelskoyi seminariyi Pohovanij u Sokali Roman Perfeckij posol Galickogo sejmu Yevgen Petrushevich Golova Nacionalnoyi Radi zgodom Prezident ZUNR Roman Rakovskij kooperator sin Josifa Rakovskogo Stepan Turchak protyagom 1955 1956 navchalnogo roku pracyuvav vikladachem muziki i spiviv u Sokalskomu pedagogichnomu uchilishi Hramcov Volodimir Fedorovich ukrayinskij rosijskomovnij poet Shostopalec Vasil 1816 1879 ukrayinskij gonchar Pracyuvav u Sokali Pochesni gromadyani Sokalya Kazimir Feliks Badeni Bandera Stepan Andrijovich Mihal Bobzhinskij Vasilyashko Vasil Ivanovich Gricik Volodimir Volodimirovich Agenor Goluhovskij namisnik Volodimir Didushickij Konoplov Volodimir Andrijovich Lagno Roman Ivanovich Makuh Vasil Omelyanovich Andzhej Kazimezh Potockij Romaniv Oleg Mikolajovich Sidor Vasil Dmitrovich Stanislav Stazhinskij Shtikalo Dmitro Luk yanovichSvitliniPam yatnik Bogdanu Hmelnickomu sk S Rihva 1954 z beton Centr mista Kam yanici na ploshi v centri mista Narodnij dim Obelisk z nazvoyu mista richka Zahidnij Bug vid z mostu Vikovij yasen pam yatka prirodi PrimitkiStatistichnij zbirnik Chiselnist nayavnogo naselennya Ukrayini na 1 sichnya 2019 roku PDF Ukraine Lviv Oblast Sokal angl Najdavnisha persha zgadka pro Sokal golosznadbugu com 22 travnya 2018 Procitovano 4 lyutogo 2020 http resource history org ua cgi bin eiu history exe amp I21DBN EIU amp P21DBN EIU amp S21STN 1 amp S21REF 10 amp S21FMT eiu all amp C21COM S amp S21CNR 20 amp S21P01 0 amp S21P02 0 amp S21P03 TRN amp S21COLORTERMS 0 amp S21STR Sokal mst Vortman D Ya Dmitruk V I SOKAL misto Lvivskoyi obl Elektronnij resurs Hudozhnij Muzej Lyudina Zemlya Vsesvit u m Sokali Istoriya Sokalya golossokal com ua 22 travnya 2018 Procitovano 4 lyutogo 2020 Ukrayina Ukrajina Nacionalnij sklad mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridna mova naselennya mist Ukrayini za perepisom 2001 roku datatowel in ua Ridni movi v ob yednanih teritorialnih gromadah Ukrayini Ukrayinskij centr suspilnih danih Niesiecki K Korona Polska przy Zlotey Wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr Prowincyi y Rycerstwa Kleynotami Heroicznym Mestwem y odwaga Naywyzszemi Honorami a naypierwey Cnota Poboznoscia y Swiatobliwoscia Ozdobiona 2014 11 03 u Wayback Machine Lwow w drukarni Collegium Lwowskiego Societatis Jesu 1743 T 4 S 706 pol Mniszechowie 01 21 veresnya 2013 u Wayback Machine pol Potoccy 02 5 bereznya 2016 u Wayback Machine pol Braniccy 01 13 listopada 2013 u Wayback Machine pol Denhoffowie 01 13 kvitnya 2011 u Wayback Machine pol Ossolinscy 03 27 veresnya 2013 u Wayback Machine pol Niesiecki K Korona Polska przy Zlotey Wolnosci Starozytnemi Wszystkich Kathedr 2014 10 06 u Wayback Machine Lwow 1740 T 3 S 498 pol https issuu com history sumy docs zelenyj klyn ENCIKLOPEDIChNIJ DOVIDNIK Zelenij Klin Ukrayinskij Dalekij Shid I Chornovol 199 deputativ Galickogo sejmu Lviv Triada plyus 2010 228 s il s 114 115 Sokalske pedagogichne uchilishe Pam yatna kniga vidana Bratstvom studentiv Sokalskogo pedagogichnogo uchilisha Sokal 2006 pochesnij redaktor Zinovij Stonickij vidpovidalnij redaktor Yelizaveta Car Naklad 500 280 storinok DzherelaVortman D Dmitruk V Sokal Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 692 ISBN 978 966 00 1290 5 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Vashkiv I Sokal i Pribuzhzhya 1377 2000 Istoriko krayeznavchij naris L Kamenyar 2000 260 s 64 ark il Bibliogr S 235 245 Sokal Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1890 T XI S 10 pol S 10 14 pol Sokal Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1902 T XV cz 2 S 603 pol S 603 607 pol Pohodzhennya nazvi mista Sokal Ivan Vashkiv Sokal i Pribuzhzhya Sokal buv svidkom kincya pershoyi Rechi Pospolitoyi v okolicyah mista tochilosya bagato bitvPosilannyaSokal Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 VRU Zamki ta hrami Ukrayini Sokal Internet portal Sokal i Sokalshina Uv yaznenij monastir Fotogalereya Istoriya Sokalshini v fotografiyah Zhivi podorozhuyuchi Sokal istoriya ta foto Kovalchuk Fenchin V V Nevidomi storinki istoriyi sokalskogo peduchilisha Pershe vidannya Sokal 2003 r Materiali zibrala i vporyadkuvala Avtovokzal Sokal Golos SokalshiniCe nezavershena stattya z geografiyi Lvivskoyi oblasti Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi