Бе́лзьке воєво́дство (лат. Palatinatus Belzensis, пол. Województwo bełskie) — адміністративно-територіальна одиниця Королівства Польського та Корони Польської в Речі Посполитій в 1462–1793 роках. Створене на основі земель Белзького князівства. Входило до складу Малопольської провінції. Належало до регіону Червона Русь. Розташовувалося в південно-західній частині Речі Посполитої, на заході Русі. Головне місто — Белз. Очолювалося белзькими воєводами. Сеймик воєводства збирався у Белзі. Мало представництво із 2 сенаторів у Сенаті Речі Посполитої. Складалося з 4 повітів. Станом на 1793 рік площа воєводства становила 9000 км². Ліквідоване 1795 року під час третього поділу Речі Посполитої. Територія воєводства увійшла до складу Королівства Галичини і Волині Австрійської монархії.
Белзьке воєводство | |
Герб | |
![]() | |
Дата створення / заснування | 1462 |
---|---|
Текст девізу | In recto dirigitur |
Країна | ![]() |
Столиця | Белз |
Адміністративна одиниця | Малопольська провінція |
Адміністративно-територіально поділяється на | Буський повіт, d, d, d, Любачівський повіт[d] |
Спільний кордон із | Руське воєводство, Люблінське воєводство (1474—1795), Волинське воєводство |
Замінений на | Королівство Галичини та Володимирії |
На заміну | Белзьке князівство |
Час/дата припинення існування | 1793 |
![]() | |
|
Координати: 50°22′48″ пн. ш. 24°00′40″ сх. д. / 50.38010000002777389° пн. ш. 24.01130000002777720° сх. д.
Положення
Воєводство обіймало регіон Середнього Побужжя (територія басейну Західного Бугу). Площа воєводства становила близько 8900 км², що робило Белзьке воєводство найменшим за площею на українських землях, які опинилися у складі Польського королівства. Площа воєводства становила 166,49 польських квадратних миль (1 польська миля — 7146 м).
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDBWaGMzUmxjbTVmUlhWeWIzQmxYeTFmUVc1MGIyNXBiMTlhWVhSMFlWOGxNamd4TnpneEpUSTVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFGWVhOMFpYSnVYMFYxY205d1pWOHRYMEZ1ZEc5dWFXOWZXbUYwZEdGZkpUSTRNVGM0TVNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Белзьке воєводство створене 1462 року з Белзької землі, коли територію колишнього Белзького князівства було включено до Корони Польської.
Воєводство було високорозвинутим регіоном, з XVII столітті у ньому розпочалося товарне виробництво зерна, що спричинило посилення визиску селянства, встановлення чотириденної панщини і загострення соціальних суперечностей. Велике значення для еконого розвитку регіону мала судноплавна річка Західний Буг, яка була важливою торгівельною артерією. У XVI—XVII століттях Белзьке воєводство спустошували періодичні турецько-татарські напади, проте від них воно страждало менше, ніж інші українські землі.
У жовтні — на початку грудня 1648 року, під час повстання під проводом Богдана Хмельницького, Белзьке воєводство зайняло козацьке військо (окрім самого міста Белза і кляштора бернардинців у Сокалі). На чолі з Данилом Виговським козаки вдруге були у Белзщині в жовтні — листопаді 1655 року.
Після першого поділу Речі Посполитої 1772 року більша частина Белзького воєводства відійшла до Габсбурзької Австрії, у складі Польщі залишилася невелика територія із містом Дубенка та прилеглими селами, яка й надалі називалася Белзьким воєводством. Остаточно воєводство ліквідовано 1793 року.
Адміністративний устрій
Воєводство складалося початково з 4 повітів:
У XVIII столітті виділений з Белзького ще п'ятий, .
Міста (1578 р.)
- Белз — 420 будинків, 2100 жителів
- Августув — 63 будинки, 315 жителів
- Угнів — 49 будинків, 245 жителів
- Потелич — 133 будинки, 665 жителів
- Любачів — 42 будинки, 210 жителів
- Рахані — 28 будинків, 140 жителів
- Лащів — 11 будинків, 55 жителів
- Тишівці — 84 будинки, 420 жителів
- Варяж — 11 будинків, 55 жителів
- Угринів — 14 будинків, 70 жителів
- Сокаль — 112 будинків, 560 жителів
- Стоянів — 56 будинків, 280 жителів
- Добротвір — 21 будинок, 105 жителів.
Уряди
На чолі воєводства стояв белзький воєвода.
Населення
Белзьке воєводство посідало передостаннє місце за чисельністю населення. У воєводстві переважали малі міста. На 1578 р. налічувалось 46032 сільського і 10085 міського населення.
Налічувалось 19 латинських парафій і 178 православних. Були 23 фільварки, 173 млини і 187 корчм.
Примітки
- Pawiński, Adolf. Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym [ 1 березня 2014 у Wayback Machine.]. — Warszawa: Gebethner i Wolff, 1883. — T. 1: Wielkopolska. — s. 50.
- Книш Я. Б. Белзьке воєводство // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Однороженко О. Українська (руська) еліта доби Середньовіччя і раннього модерну: структура та влада. — К. : Темпора, 2011. — С. 98.
- Polska XVI wieku pod względem geograficzno-statystycznym, t. VII, część ІІ-ga, Ziemie Ruskie – Ruś Czerwona opisana przez Aleksander Jabłonowskiego (Źródła dziejowe tom XVIII część II-ga), Варшава, 1903, ст. 210.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Белзьке воєводство |
- Книш Я. Б. Белзьке воєводство // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Коструба Т. Белз і Белзька земля від найдавніших часів до 1772 р. — Нью-Йорк-Торонто, 1989.
- Gloger Z. Województwo Bełskie [ 3 березня 2016 у Wayback Machine.] // Geografia historyczna ziem dawnej Polski. — Kraków, 1903.
- Bełzkie Województwo // Herbarz polski Kaspra Niesieckiego S.J. — T. I. — S. 189—192.
- Janeczek A. Osadnictwo pogranicza polsko-ruskiego. Województwo Belskie od schyłku XIV do początku XVII w. — Warszawa, 1993.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Be lzke voyevo dstvo lat Palatinatus Belzensis pol Wojewodztwo belskie administrativno teritorialna odinicya Korolivstva Polskogo ta Koroni Polskoyi v Rechi Pospolitij v 1462 1793 rokah Stvorene na osnovi zemel Belzkogo knyazivstva Vhodilo do skladu Malopolskoyi provinciyi Nalezhalo do regionu Chervona Rus Roztashovuvalosya v pivdenno zahidnij chastini Rechi Pospolitoyi na zahodi Rusi Golovne misto Belz Ocholyuvalosya belzkimi voyevodami Sejmik voyevodstva zbiravsya u Belzi Malo predstavnictvo iz 2 senatoriv u Senati Rechi Pospolitoyi Skladalosya z 4 povitiv Stanom na 1793 rik plosha voyevodstva stanovila amp amp amp amp amp amp amp amp amp amp amp 09000 amp amp amp amp 00 9000 km Likvidovane 1795 roku pid chas tretogo podilu Rechi Pospolitoyi Teritoriya voyevodstva uvijshla do skladu Korolivstva Galichini i Volini Avstrijskoyi monarhiyi Belzke voyevodstvo Gerb Data stvorennya zasnuvannya1462 Tekst devizuIn recto dirigitur Krayina Korona Korolivstva Polskogo StolicyaBelz Administrativna odinicyaMalopolska provinciya Administrativno teritorialno podilyayetsya naBuskij povit d d d Lyubachivskij povit d Spilnij kordon izRuske voyevodstvo Lyublinske voyevodstvo 1474 1795 Volinske voyevodstvo Zaminenij naKorolivstvo Galichini ta Volodimiriyi Na zaminuBelzke knyazivstvo Chas data pripinennya isnuvannya1793 Belzke voyevodstvo u Vikishovishi Koordinati 50 22 48 pn sh 24 00 40 sh d 50 38010000002777389 pn sh 24 01130000002777720 sh d 50 38010000002777389 24 01130000002777720PolozhennyaVoyevodstvo obijmalo region Serednogo Pobuzhzhya teritoriya basejnu Zahidnogo Bugu Plosha voyevodstva stanovila blizko 8900 km sho robilo Belzke voyevodstvo najmenshim za plosheyu na ukrayinskih zemlyah yaki opinilisya u skladi Polskogo korolivstva Plosha voyevodstva stanovila 166 49 polskih kvadratnih mil 1 polska milya 7146 m IstoriyaRuske voyevodstvo zelenim na mapi Antonio Zatti 1781 roku Belzke voyevodstvo stvorene 1462 roku z Belzkoyi zemli koli teritoriyu kolishnogo Belzkogo knyazivstva bulo vklyucheno do Koroni Polskoyi Voyevodstvo bulo visokorozvinutim regionom z XVII stolitti u nomu rozpochalosya tovarne virobnictvo zerna sho sprichinilo posilennya vizisku selyanstva vstanovlennya chotiridennoyi panshini i zagostrennya socialnih superechnostej Velike znachennya dlya ekonogo rozvitku regionu mala sudnoplavna richka Zahidnij Bug yaka bula vazhlivoyu torgivelnoyu arteriyeyu U XVI XVII stolittyah Belzke voyevodstvo spustoshuvali periodichni turecko tatarski napadi prote vid nih vono strazhdalo menshe nizh inshi ukrayinski zemli U zhovtni na pochatku grudnya 1648 roku pid chas povstannya pid provodom Bogdana Hmelnickogo Belzke voyevodstvo zajnyalo kozacke vijsko okrim samogo mista Belza i klyashtora bernardinciv u Sokali Na choli z Danilom Vigovskim kozaki vdruge buli u Belzshini v zhovtni listopadi 1655 roku Pislya pershogo podilu Rechi Pospolitoyi 1772 roku bilsha chastina Belzkogo voyevodstva vidijshla do Gabsburzkoyi Avstriyi u skladi Polshi zalishilasya nevelika teritoriya iz mistom Dubenka ta prileglimi selami yaka j nadali nazivalasya Belzkim voyevodstvom Ostatochno voyevodstvo likvidovano 1793 roku Administrativnij ustrijVoyevodstvo skladalosya pochatkovo z 4 povitiv Buskij povit U XVIII stolitti vidilenij z Belzkogo she p yatij Mista 1578 r Belz 420 budinkiv 2100 zhiteliv Avgustuv 63 budinki 315 zhiteliv Ugniv 49 budinkiv 245 zhiteliv Potelich 133 budinki 665 zhiteliv Lyubachiv 42 budinki 210 zhiteliv Rahani 28 budinkiv 140 zhiteliv Lashiv 11 budinkiv 55 zhiteliv Tishivci 84 budinki 420 zhiteliv Varyazh 11 budinkiv 55 zhiteliv Ugriniv 14 budinkiv 70 zhiteliv Sokal 112 budinkiv 560 zhiteliv Stoyaniv 56 budinkiv 280 zhiteliv Dobrotvir 21 budinok 105 zhiteliv UryadiNa choli voyevodstva stoyav belzkij voyevoda NaselennyaBelzke voyevodstvo posidalo peredostannye misce za chiselnistyu naselennya U voyevodstvi perevazhali mali mista Na 1578 r nalichuvalos 46032 silskogo i 10085 miskogo naselennya Nalichuvalos 19 latinskih parafij i 178 pravoslavnih Buli 23 filvarki 173 mlini i 187 korchm PrimitkiPawinski Adolf Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym 1 bereznya 2014 u Wayback Machine Warszawa Gebethner i Wolff 1883 T 1 Wielkopolska s 50 Knish Ya B Belzke voyevodstvo Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Odnorozhenko O Ukrayinska ruska elita dobi Serednovichchya i rannogo modernu struktura ta vlada K Tempora 2011 S 98 Polska XVI wieku pod wzgledem geograficzno statystycznym t VII czesc II ga Ziemie Ruskie Rus Czerwona opisana przez Aleksander Jablonowskiego Zrodla dziejowe tom XVIII czesc II ga Varshava 1903 st 210 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Belzke voyevodstvo Knish Ya B Belzke voyevodstvo Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Kostruba T Belz i Belzka zemlya vid najdavnishih chasiv do 1772 r Nyu Jork Toronto 1989 Gloger Z Wojewodztwo Belskie 3 bereznya 2016 u Wayback Machine Geografia historyczna ziem dawnej Polski Krakow 1903 Belzkie Wojewodztwo Herbarz polski Kaspra Niesieckiego S J T I S 189 192 Janeczek A Osadnictwo pogranicza polsko ruskiego Wojewodztwo Belskie od schylku XIV do poczatku XVII w Warszawa 1993