Через історичні особливості та етнічну строкатість населення в Сінгапурі представлено кілька релігійних конфесій і течій, жодна з яких не є домінантною. [en] конституції Сінгапуру гарантує свободу віросповідання. Станом на 2010 рік основними конфесіями в Сінгапурі були буддизм (33,3 %), християнство (18,3 %), іслам (14,7 %), даосизм (10,9 %) та індуїзм (5,1 %), інших релігій дотримувалося близько 0,7 % населення. Нерелігійними вважали себе 17,0 % сінгапурців (у 2000 році — 14,8 %). У країні є кілька примітних культових споруд, у тому числі першої половини XIX століття, ведеться релігійне будівництво, особливо за програмою зведення нових мечетей. Попри велике етно-релігійне розмаїття, у країні практично відсутній релігійний екстремізм і ворожнеча між членами різних конфесій. Серед молоді, особливо китайської, спостерігається відхід від традиційних цінностей, у тому числі від релігійних обрядів і дотримання культу предків.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1ESmZVMjkxZEdoZlFuSnBaR2RsWDFKdllXUXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVkJvYjNSdlozSmhjR2hwWTE5V2FXVjNjMTl2Wmw5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZlVHeGhkR1ZmTURKZlUyOTFkR2hmUW5KcFpHZGxYMUp2WVdRdWFuQm4uanBn.jpg)
Аж до XIII століття острів і невелике малайське торгове поселення, що було розташоване на ньому, входили до складу буддійського царства Шривіджая. На початку XIV століття Сінгапур перетворився в найбільш жвавий торговий центр Малаккської протоки, який часто відвідували китайські, індійські та арабські купці. У другій половині XIV століття острів став ареною суперництва між Сіамом і яванською імперією Маджапахіт, і під час одного з нападів яванці винищили місцеве населення. 1390 року принц Палембангу вбив місцевого правителя і захопив острів. 1402 року війська малайського князівства Патані, що перебувало у васальній залежності від сіамців, захопили Сінгапур, змусивши принца втекти до сусідньої Малакки, де він незабаром прийняв іслам. Малакка стає столицею заснованого ним Малаккського султанату, який у другій половині XV століття встановлює контроль над Сінгапуром .
1511 року португальці захоплюють Малакку, а Сінгапур переходить у володіння Джохорського султанату — малайського князівства, що виникло після падіння Малаккського султанату. 1587 року португальці, які всюди насаджували католицизм, все ж захопили столицю султанату Джохор-Ламу, а в 1613 році знищили і його порт на острові Сінгапур. Місто приходить у запустіння, а острів стає пристановищем морських піратів. Слідом за португальцями в Південно-Східну Азію кинулися голландські, британські та французькі колонізатори, що засновували свої торгові факторії. 1795 року британці встановили контроль над Малаккою, а в 1818 році генерал-губернатор Британської Індії доручив губернатору підшукати новий опорний пункт в Малаккській протоці, який би допоміг британцям зміцнитися в регіоні.
У 1819 році Сінгапур, що формально входив до складу володінь султанату Ріау-Джохор, васала голландців, але фактично належав султану Джохора, захопили британці й перетворили на свою торговельну факторію (Нідерланди лише в 1824 році відмовилися від претензій на Сінгапур). На той момент на острові проживало 120 малайців і 30 китайців. Слідом за першими британськими солдатами і чиновниками в Сінгапур прибули члени Лондонського місіонерського товариства, що відкрили школу для малайських і китайських хлопчиків (1826 року тут влаштувалися англікани, в 1864 році — , 1881 року — пресвітеріани, в 1885 році — методисти). У 1824 році, згідно з матеріалами першого перепису населення, тут вже мешкало 4,6 тис. малайців, 3,3 тис. китайців і 0,8 тис. індійців. Масова імміграція індійського населення розпочалася в 30-х роках XIX століття, коли в Британській Індії в результаті руйнування громади, збезземелення селян і розорення дрібних ремісників відбулося відносне аграрне перенаселення. Тисячі законтрактованих індійців (), а також індійців з-поміж солдатів і дрібних чиновників, прямували в британські колонії, де розвивалися плантаційне господарство і промисловість. До середини XIX століття китайців налічувалося 28 тис. осіб (більш як половина населення), а до 1901 року — 165 тис. (майже 3/4 населення). Найбільших розмірів імміграція з Південного Китаю набула наприкінці XIX — на початку XX століття. Це було зумовлено розширенням каучукових плантацій і розвитком промисловості (особливо гумової й оловоплавильної) як в Сінгапурі, так і в сусідніх з ним районах. Також у Сінгапур переселялися невеликі групи вихідців з території нинішніх Малайзії та Індонезії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1EWmZVM1JmUVc1a2NtVjNKVEkzYzE5RFlYUm9aV1J5WVd4ZllXNWtYMUpoWm1ac1pYTmZUVzl1ZFcxbGJuUXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVkJvYjNSdlozSmhjR2hwWTE5V2FXVjNjMTl2Wmw5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZlVHeGhkR1ZmTURaZlUzUmZRVzVrY21WM0pUSTNjMTlEWVhSb1pXUnlZV3hmWVc1a1gxSmhabVpzWlhOZlRXOXVkVzFsYm5RdWFuQm4uanBn.jpg)
На початку XX століття Сінгапур стає центром китайської політичної еміграції (тут неодноразово бували Кан Ювей і Сунь Ятсен), а також центром відродження китайської й малайської культури (чому сприяли малайські мусульманські просвітителі та релігійні реформатори, що групувалися навколо журналу «Аль-Імам», що виходив у Сінгапурі). До 1911 року населення Сінгапуру перевищило 300 тис. осіб, переважно за рахунок китайських та індійських іммігрантів (на відміну від попередніх потоків, що складалися переважно з торговців, ремісників і слуг, тепер переважали законтрактовані на плантації і заводи робітники). Починаючи з другого десятиліття XX століття щорічний приплив іммігрантів становив 150—250 тис. осіб, а в 1927 році навіть досяг 360 тис. Проте, більша частина китайців не осідали в Сінгапурі, а з часом розселялися по інших територіях Південно-Східної Азії. Від 1930 року масова імміграція в Сінгапур була заборонена (закон, що прийнятий в умовах світової економічної кризи, вперше вводив квоту на в'їзд у країну іммігрантів-чоловіків китайської національності) і подальше зростання населення відбувався переважно внаслідок природного приросту. 1953 року новий закон про імміграцію ввів жорсткі обмеження на в'їзд осіб будь-яких національностей (на практиці він не поширювався на європейців). У 1957 році частка осіб, що народилися за кордоном, становила 35,7 %.
Буддизм, даосизм і конфуціанство | 27 526 (52,0 %) | 216 501 (69,4 %) | 310 163 (72,8 %) | 411 665 (72,5 %) |
Іслам | 22 007 (41,6 %) | 53 595 (17,3 %) | 69 604 (16,3 %) | 86 827 (15,3 %) |
Християнство | 1 861 (3,5 %) | 16 349 (5,2 %) | 21 386 (5,0 %) | 30 068 (5,3 %) |
Індуїзм | 1 452 (2,8 %) | 15 580 (5,0 %) | 19 772 (4,6 %) | 31 128 (5,5 %) |
Сикхізм | — | 146 (0,05 %) | 1 022 (0,2 %) | 2 988 (0,5 %) |
Юдаїзм | 22 (0,04 %) | 707 (0,2 %) | 623 (0,2 %) | 777 (0,14 %) |
Інші конфесії | 23 (0,04 %) | 14 (0,004 %) | 38 (0,009 %) | 306 (0,05 %) |
Відсутні дані | — | 62 (0,02 %) | 3 269 (0,8 %) | 3 694 (0,7 %) |
Загалом | 52 891 (100 %) | 311 987 (100 %) | 425 877 (100 %) | 567 453 (100 %) |
- Джерело: Lai Ah Eng, Religious Diversity in Singapore, Institute of SEA Studies (32 стр.).
У серпні 1958 року зареєстровано партію «Ісламський рух». У 1959 році Сінгапур офіційно проголошено самоврядною державою, що перебуває під опікою Великої Британії, главою держави став малаєць Інче Юсуф бін Ісхак, а прем'єр-міністром — китаєць Лі Куан Ю. У серпні 1962 року засновано Індійський конгрес Сінгапуру. У 1963—1965 роках Сінгапур входив до складу Федерації Малайзії, в серпні 1965 року став незалежною державою. У 1965 році китайці становили 76,2 % населення Сінгапуру, малайці — 14,6 %, індійці — 7,1 %, інші — 2,1 %. Після здобуття незалежності малайська мова набула почесного статусу державної мови, а китайська, англійська і тамільська мови — статусу офіційних. Влада почала масштабну програму економічних реформ, попутно усунувши будь-яку політичну опозицію (у тому числі релігійного спрямування). У липні 1967 на кордоні введено суворий імміграційний контроль з метою припинити вільний приплив робочої сили із сусідньої Малайзії. У 1970 році частка осіб, що народилися за кордоном становила 24,6 % (46 % іммігрантів народилися в Китаї, 35 % — у Малайзії, 10 % — у Південній Азії, 5 % — в Індонезії).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekk1TDFkbGMyeGxlVTFsZEdodlpHbHpkRU5vZFhKamFDMXpaWEJwWVhCdmMzUmpZWEprTG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxWFpYTnNaWGxOWlhSb2IyUnBjM1JEYUhWeVkyZ3RjMlZ3YVdGd2IzTjBZMkZ5WkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Станом на 1973 рік у Сінгапурі налічувалося близько 900 тис. китайців-буддистів (40 % населення республіки, в тому числі 37 % прихильників махаяни і 3 % прихильників тхеравади), близько 700 тис. конфуціанців і даоїстів (30 % населення), до 370 тис. мусульман (17 % населення, у тому числі 16 % сунітів і 1 % шиїтів), близько 140 тис. християн (понад 6 % населення, у тому числі 3 % католиків і 3 % протестантів), близько 110 тис. індуїстів (6 % населення), 3 тис. сикхів і 1 тис. юдеїв.
Станом на 1978 рік у Сінгапурі проживало 1775 тис. китайців, 265 тис. малайців, 110 тис. тамілів (у тому числі ланкійських тамілів), 50 тис. яванців, 30 тис. індонезійських малайців, 20 тис. малаялі, 15 тис. євроазіатів, 10 тис. каннара, 10 тис. панджабців і синдхів, 10 тис. хіндустанців і біхарців, 9 тис. англійців, 7 тис. американців, 5 тис. бугів, 3 тис. арабів, 2 тис. шотландців, по 1 тис. євреїв, голландців і афганців, по кілька сотень бірманців, філіппінців, тайців, корейців, вірмен, іспанців і португальців. Станом на 1987 рік 76,1 % населення Сінгапуру становили китайці (1 988,6 тис.), 15,1 % — малайці (393,8 тис.), 6,5 % — індійці (169,1 тис.) і 2,3 % — інші (61,3 тис.).
Згідно з переписом 1980 року, 56 % жителів Сінгапуру були буддистами і даоїстами, в переважній більшості це китайці (1200000 осіб). Буддизм сповідували також 1,2 тис. індійців, понад 0,3 тис. малайців і близько 7 тис. осіб інших національностей. 16 % населення або 323,8 тис. осіб сповідували іслам, серед них переважали малайці (майже 90 % мусульман). Християни становили 10 % жителів країни (203,5 тис.), 79 % з яких — китайці, а решта — індійці, європейці та інші етнічні групи. Протестантів налічувалося 112 тис. осіб, а католиків — 91 тис. На індуїстів припадало 4 % населення (72,4 тис.), переважна більшість із них — вихідці з Індостану.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJpTDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1qSmZUV0ZzWVhsZlVtRnFZV2h6TG1wd1p5OHhPREp3ZUMxUWFHOTBiMmR5WVhCb2FXTmZWbWxsZDNOZmIyWmZVMmx1WjJGd2IzSmxYMUJzWVhSbFh6SXlYMDFoYkdGNVgxSmhhbUZvY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1qTmZVM1J5WldWMFgxTmpaVzVsTG1wd1p5OHhOemh3ZUMxUWFHOTBiMmR5WVhCb2FXTmZWbWxsZDNOZmIyWmZVMmx1WjJGd2IzSmxYMUJzWVhSbFh6SXpYMU4wY21WbGRGOVRZMlZ1WlM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1UTmZSM0p2ZFhCZmIyWmZRMjl2YkdsbGN5NXFjR2N2TVRnMWNIZ3RVR2h2ZEc5bmNtRndhR2xqWDFacFpYZHpYMjltWDFOcGJtZGhjRzl5WlY5UWJHRjBaVjh4TTE5SGNtOTFjRjl2Wmw5RGIyOXNhV1Z6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV3TDFCb2IzUnZaM0poY0docFkxOVdhV1YzYzE5dlpsOVRhVzVuWVhCdmNtVmZVR3hoZEdWZk1UUmZUbUYwYVhabFgwTmhhMlV0VTJWc2JHVnljeTVxY0djdk1UZ3djSGd0VUdodmRHOW5jbUZ3YUdsalgxWnBaWGR6WDI5bVgxTnBibWRoY0c5eVpWOVFiR0YwWlY4eE5GOU9ZWFJwZG1WZlEyRnJaUzFUWld4c1pYSnpMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
1981 року, щоб уникнути соціальних конфліктів і відповідно до нового економічного плану, влада Сінгапуру ухвалила рішення поступово відмовитися від послуг іноземних робітників (переважно низькокваліфікованих або зайнятих у тих галузях, які уряд не вважав пріоритетними). Наприкінці 1982 року уряд заборонив вербувати робітників з усіх азійських країн, окрім Малайзії та Індонезії. До кінця 1984 року за межі Сінгапуру вислано всіх іноземних робітників, окрім зайнятих у будівництві, суднобудуванні й домашньому господарстві (здебільшого тайці, філіппінці, індійці та бангладешці). Внаслідок цих заходів від 1981 до 1984 року загальна кількість іноземних робітників скоротилася зі 180 тис. до 100 тис. осіб.
Буддизм | 27,0 % | 31,2 % | 42,5 % |
Іслам | 15,7 % | 15,3 % | 14,9 % |
Християнство | 10,1 % | 12,7 % | 14,6 % |
Даосизм | 30,0 % | 22,4 % | 8,5 % |
Індуїзм | 3,6 % | 3,7 % | 4,0 % |
Інші конфесії | 0,5 % | 0,6 % | 0,6 % |
Нерелігійність | 13,0 % | 14,1 % | 14,8 % |
- Джерело: Lai Ah Eng, Religious Diversity in Singapore, Institute of SEA Studies (37 арк.).
Китайці Християнство Буддизм Даосизм Інші конфесії Нерелігійність | 100,0 % 10,9 % 34,3 % 38,2 % 0,2 % 16,4 % | 100,0 % 14,3 % 39,4 % 28,4 % 0,3 % 17,7 % | 100,0 % 16,5 % 53,6 % 10,8 % 0,5 % 18,6 % |
Малайці Іслам Інші конфесії Нерелігійність | 100,0 % 99,6 % 0,3 % 0,1 % | 100,0 % 99,5 % 0,3 % 0,2 % | 100,0 % 99,5 % 0,4 % 0,1 % |
Індійці Християнство Іслам Індуїзм Інші конфесії Нерелігійність | 100,0 % 12,5 % 22,1 % 56,3 % 8,0 % 1,2 % | 100,0 % 12,2 % 26,5 % 53,1 % 7,1 % 1,2 % | 100,0 % 12,1 % 25,6 % 55,4 % 6,3 % 0,6 % |
- Джерело: Lai Ah Eng, Religious Diversity in Singapore, Institute of SEA Studies (39 арк.).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEzTDFOMWJIUmhibDlOYjNOeGRXVXVhbkJuTHpJd01YQjRMVk4xYkhSaGJsOU5iM054ZFdVdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJsTDFKaGJXRnJjbWx6YUc1aFUyY3VhbkJuTHpFNE1IQjRMVkpoYldGcmNtbHphRzVoVTJjdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBOb2FXcHRaWE5mYVc1ZlUybHVaMkZ3YjNKbExtcHdaeTh4Tnpod2VDMURhR2xxYldWelgybHVYMU5wYm1kaGNHOXlaUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDFSb1pWOVRkV3gwWVc1ZlRXOXpjWFZsWDJGMFgwdGhiWEJ2Ym1kZlIyeGhiU1V5UTE5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZkpUSTRPREV5TlRFME9Ea3pNeVV5T1M1cWNHY3ZNakF3Y0hndFZHaGxYMU4xYkhSaGJsOU5iM054ZFdWZllYUmZTMkZ0Y0c5dVoxOUhiR0Z0SlRKRFgxTnBibWRoY0c5eVpWOGxNamc0TVRJMU1UUTRPVE16SlRJNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Буддизм | 99,6 % | — | 0,2 % | 0,2 % |
Даосизм | 100 % | — | — | — |
Християнство | 88,3 % | 0,2 % | 6,7 % | 4,8 % |
Католицизм | 78,1 % | 0,2 % | 11,2 % | 10,5 % |
Протестантизм | 94,4 % | 0,2 % | 4,0 % | 10,5 % |
Іслам | 1,0 % | 85,5 % | 12,2 % | 1,6 % |
Індуїзм | 0,2 % | 0,1 % | 99,5 % | 0,2 % |
Інші конфесії | 17,2 % | 0,1 % | 79,4 % | 3,3 % |
Нерелігійність | 98,9 % | 0,2 % | 0,6 % | 0,3 % |
- Джерело: Lai Ah Eng, Religious Diversity in Singapore, Institute of SEA Studies (39 арк.).
Основні етнічні групи
Станом на 2010 рік у Сінгапурі проживало 3771000 осіб (2000 рік — 3273000), з яких 74,1 % були китайцями (у 2000 році — 76,8 %), 13,4 % — малайцями (у 2000 році — 13,9 %), 9,2 % — індійцями (у 2000 році — 7,9 %) і 3,3 % належало до інших етнічних груп (у 2000 році — 1,4 %). Станом на 1973 рік у Сінгапурі проживало понад 1700000 китайців, більш як 370 тис. малайців, близько 155 тис. індійців, близько 40 тис. європейців і 25 тис. євразійців (група змішаного європейсько-азійського походження — європейсько-китайські, європейсько-індійські, а також меншою мірою європейсько-малайські метиси, що розмовляли переважно англійською).
Серед сінгапурських китайців 43 % сповідували буддизм гілки махаяна (у 2000 році — 53,6 %), 20,1 % — християнство (у 2000 році — 16,5 %), 14,4 % — даосизм (у 2000 році — 10,8 %), 0,4 % — іслам (у 2000 році — 0,3 %), 0,3 % — інші релігії (у 2000 році — 0,3 %), 21,8 % вважали себе нерелігійними (у 2000 році — 18,6 %). Китайська громада в переважній більшості представлена нащадками вихідців з південних провінцій Китаю і розділена на земляцтва (гунси) за місцем походження та діалекту. Понад 2/5 сінгапурських китайців становлять фуцзяньці (хокло, фучжоу, чаошань і путянь), більш як 1/5 — гуандунці (кантонці), решта — хайнаньці, та . Хакка заснували свій перший храм у Сінгапурі в 1823 році, кантонці — 1824, чаошань — 1826, фуцзяньці — 1828, хайнаньці — 1857. Етнокультурні особливості вихідців із різних провінцій Китаю довго зберігали своє значення й на новому місці, але з часом втратили свою роль. Нерідко земляцтва об'єднують людей однакових і суміжних професій. Серед сінгапурських китайців поширені шлюби всередині своїх земляцьких громад. Чималу роль продовжують відігравати кланові асоціації, поступово падає вплив колись активних таємних товариств (тріад).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUzTDFOMWJIUmhibDlOYjNOeGRXVmZZWFJmUzJGdGNHOXVaMTlIYkdGdEpUSkRYMU5wYm1kaGNHOXlaVjhsTWpnNE1USTBNekEzTnprMUpUSTVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFUZFd4MFlXNWZUVzl6Y1hWbFgyRjBYMHRoYlhCdmJtZGZSMnhoYlNVeVExOVRhVzVuWVhCdmNtVmZKVEk0T0RFeU5ETXdOemM1TlNVeU9TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
98,7 % малайців сповідували іслам (2000 — 99,6 %), 0,7 % — християнство (2000 — 0,3 %), 0,2 % — буддизм (2000 — 0,1 %), 0,1 % — індуїзм, 0,1 % — інші релігії, 0,2 % вважали себе нерелігійними (2000 — 0,1 %). До малайців традиційно відносять і вихідців із Індонезії, які становлять 1/5 частину малайської громади Сінгапуру (головним чином яванці, а також бугіси, , мінангкабау, мадурці, й сунданці). На островах і в деяких інших місцях збереглися нащадки аборигенів Сінгапуру — оранг-лаути («люди моря»), яких значною мірою асимілювали інші малайці. Головним сполучним елементом різних груп малайської громади Сінгапуру є іслам. Всі малайці вважають себе єдиною громадою, хоч і усвідомлюють відмінності у своєму походженні. Загалом малайці Сінгапуру майже не відрізняються від малайців Малайзії, володіючи однаковою мовою та культурою.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJqTDFKMWRHaHlZVXRoYkdsaGJXMWhibDlVWlcxd2JHVXVhbkJuTHpFNE5YQjRMVkoxZEdoeVlVdGhiR2xoYlcxaGJsOVVaVzF3YkdVdWFuQm4uanBn.jpg)
Серед індійців Сінгапуру 58,9 % сповідували індуїзм (2000 рік — 55,4 %), 21,7 % — іслам (2000 — 25,6 %), 12,8 % — християнство (2000 — 12, 1 %), 0,8 % — буддизм (2000 — 0,7 %), 4,6 % — інші релігії, головним чином сикхізм (2000 — 5,6 %), 1,1 % вважали себе нерелігійними (2000 — 0,6 %). Понад 3/5 індійської громади Сінгапуру становлять таміли (у тому числі ланкійські), після яких йдуть малаялі, каннара, та інші дравідомовні народи. Близько 1/6 індійців є вихідцями з Північної Індії і Пакистану (головним чином пенджабці, а також , , бенгальці , гуджаратці та маратхі). Проживають невеликі групи сингалів зі Шрі-Ланки й непальців.
Серед інших етнічних груп 57,6 % сповідували християнство (2000 рік — 53,3 %), 20,2 % — буддизм (2000 — 13,7 %), 9,2 % — іслам (2000 — 22 ,3 %), 0,8 % — індуїзм (2000 — 1,1 %), 0,6 % — даосизм (2000 — 0,2 %), 1,1 % — інші релігії (2000 — 1,3 %), 10,6 % вважали себе нерелігійними (2000 — 8,1 %). Серед європейців переважають англійці, проживають також американці, шотландці, нідерландці, євреї, вірмени й португальці. Європейці та євразійці — переважно протестанти і католики, євреї — юдеї, вірмени — прихильники Вірменської апостольської церкви. У Сінгапурі є невеликі громади арабів, афганців, японців, бірманців, тайців і корейців. Араби є нащадками вихідців з різних країн Північної Африки і Близького Сходу, в переважній більшості вони сповідують іслам сунітського напрямку, але є невелика група ліванських християн. Афганці сповідують іслам сунітського напрямку ханафітського мазгабу.
Крім того в Сінгапурі є значна громада трудових мігрантів з Індії, Бангладешу і Китаю, які зайняті на низькооплачуваних роботах (наприклад, у будівництві, на транспорті, у сфері громадського харчування, на суднобудівних верфях, які будують нафтові платформи). Вони проживають у гуртожитках та відсилають більшу частину зароблених грошей на батьківщину. Більшість цих іммігрантів після закінчення контракту повертаються додому, але деякі осідають у Сінгапурі.
На єдиному, що працює, кладовищі Цайцоган існують окремі секції для поховання християн, китайців, індуїстів, мусульман, євреїв, парсів і бахаїстів. У приватних і муніципальних колумбаріях також існують окремі секції для різних етно-релігійних груп.
Конфесії
Буддизм
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMell4TDAxaGFYUnlaWGxoWDBKdlpHaHBjMkYwZEhaaFgyRnVaRjlOYjI1cmMxOVRhVzVuWVhCdmNtVXVhbkJsWnk4eU16QndlQzFOWVdsMGNtVjVZVjlDYjJSb2FYTmhkSFIyWVY5aGJtUmZUVzl1YTNOZlUybHVaMkZ3YjNKbExtcHdaV2M9LmpwZWc=.jpeg)
Станом на 2010 рік 33,3 % населення Сінгапуру сповідували буддизм (2000 рік — 42,4 %). Найбільшою за чисельністю групою послідовників буддизму гілки махаяна є китайці. Також є невеликі громади прихильників гілок тхеравада і ваджраяна — вихідці зі Шрі-Ланки, М'янми й Таїланду, в'єтнамці, японці, частина індійців, невеликі групи малайців, європейців, євроазіатів і американців. Всі буддійські громади Сінгапуру автономні, храми, що створюються переважно на етноконфесійній основі, є центрами релігійної активності для своїх парафій. У країні активні буддійські місіонери з Тайваню, Шрі-Ланки, Тибету і Японії . Махаяна в Сінгапурі представлена кількома школами, зокрема цзінтуцзун і чань, ваджраяна — школами і Ньїнгма. Активність зарубіжних місіонерів призвела до того, що більшість храмів і релігійних центрів Сінгапуру розділилося на три основні течії — китайський (традиційний), тайський і тибетський буддизм.
Буддизм відіграє велику роль у побуті та повсякденному житті китайської громади. У громадському та соціальному житті буддисти діють активніше, ніж прихильники даосизму і конфуціанства, а організації прихильників тхеравади поступаються за розмахом махаяністським. У країні є кілька великих буддійський організацій: Буддійська сангха Сінгапуру, що об'єднує всіх буддистів, Китайська буддійська асоціація, Буддійський союз, Буддійська федерація Сінгапуру, Сінгапурська буддійська ложа, Wat Ananda Youth (WAY) та інші. Серед найбільш впливових і численних буддійських об'єднань лідирують ті, у складі яких переважно китайці (прихильники махаяни). Буддійська сангха входить до складу Всесвітнього братства буддистів і володіє храмами, монастирями, школами, молодіжними центрами, різною нерухомістю, видавництвом і низкою друкованих видань (різну релігійну хроніку регулярно друкують і у світській пресі). Впродовж останніх десятиліть у Сінгапурі утворилися нові буддійські організації, особливо ті, що представляють популярну течію [en], у тому числі тайванська , тайванський Фонд Цицзи і американська Міжнародна асоціація Світло Будди. Не поступаються їм в активності й різні організації тибетського буддизму, а також прихильники «християнізованого» буддизму (Thekchen Choling, Gelugpa Buddhist Association, Tibetan Buddhist center, PannaYouth Center). У китайських школах, особливо початкових, значну увагу приділяють викладанню основ буддизму.
Координацією суто конфесійної діяльності всіх сінгапурських буддійських громад займається заснована 1978 року Сінгапурська організація Будда-яна (в її складі духовні особи, що належать до обох гілок буддизму). Вона ж займається поширенням ідей буддизму, встановленням контактів із представниками інших віросповідань, благодійністю, але не контролює окремі громади. Серед благодійних і культурно-просвітницьких установ гілки махаяна помітне місце посідають Наньянське відділення буддійської культури і Сінгапурська загальнодоступна клініка. Нові організації «гуманістичного буддизму» активно нарощують свою присутність в інтернеті, видають газети і журнали, засновують громадські центри для молоді та людей похилого віку, освітні центри і програми, медичні установи. Такий прозелітизм призвів до того, що багато фахівців почали поділяти сінгапурських буддистів на прихильників традиційного і реформістського буддизму (спочатку перших було більше, але кількість других зростала швидкими темпами). До традиціоналістів належать прихильники китайського синкретизму, тоді як реформісти виступають за очищення буддизму від різних нашарувань, забобонів, містичних ритуалів і повернення до витоків канонічної віри (особливий наголос вони роблять на перевазі буддійської ідеології над ритуалами).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDFSbGJYQnNaUzFUYUhWaGJtZGZUR2x1WDAxdmJtRnpkR1Z5ZVM1cWNHY3ZNVGd3Y0hndFZHVnRjR3hsTFZOb2RXRnVaMTlNYVc1ZlRXOXVZWE4wWlhKNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У Сінгапурі існує безліч буддійських храмів і монастирів, як давніх, так і сучасних. Найстаршим буддійської-даоським храмом фуцзяньської громади є Тхіан Хок Кенг («Храм божественного блаженства»), який заснували китайські моряки в 1839 році. Один з храмів комплексу присвячений богині Мацзу, інший — богині Гуаньїнь. 1849 року в пагоді на території храму засновано першу китайську школу в Сінгапурі. Важливе значення має монастир , що побудований 1902 року на пожертвування фуцзяньської громади і належить до школи чань. Найстаршим храмом тхеравади є Маха Сасана Рамсі (він же Бірманський храм), який заснували бірманці в 1875 році. Крім того, до гілки тхеравада належать тайський храм Ват Ананда Метьярама, що побудований 1925 року, («Храм тисячі лампад»), що його заснував тайський ченець у 1927 році і храм Ват Палелай, що заснований 1963 року для тайської громади в період її зростання. Також існує заснований 1989 року буддійський центр Амітабха, що належить до тибетського буддизму. У сінгапурському Чайнатауні розташований великий храм-музей Зуба Будди, який офіційно розпочав роботу 2007 року.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV6TDBKMWNtMWxjMlZmUW5Wa1pHaHBjM1JmVkdWdGNHeGxMVk5wYm1kaGNHOXlaUzVxY0djdk1UZ3djSGd0UW5WeWJXVnpaVjlDZFdSa2FHbHpkRjlVWlcxd2JHVXRVMmx1WjJGd2IzSmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Найбільшим монастирським комплексом Сінгапуру є Гуанміншань-пуцзюе-си, що заснований 1921 року для численних монахів, які прибули до міста й не мали даху над головою. Сьогодні до складу комплексу входять крематорій, колумбарій, бібліотека, зали для церемоній і виступів, санаторій, навчальні заклади, а також кілька храмів, пагод і павільйонів. До числа древніх і вельмишановних буддійських храмів належать Гуаньїнь-тан-фоцзу, що заснований китайцями в 1884 році і присвячений Гуаньїнь. Так само популярний серед вірян меморіальний храм Баоеньси, що заснований 1954 року і присвячений всім загиблим під час японської окупації Сінгапуру. Серед буддійських навчальних та просвітницьких закладів можна відзначити середню школу Манджусрі, яку заснувала 1982 року Буддійська федерація Сінгапуру, засновану в 1983 році буддійську бібліотеку і буддійську школу при ній, заснований у 1993 році коледж Буддизм енд Палі, афілійований з однойменним ланкійським університетом, і заснований 2005 року Сінгапурський буддійський коледж. Головним святом сінгапурських буддистів, яке внесли до списку загальнодержавних вихідних днів і широко відзначають не лише буддисти, є Весак.
Від початку британської колонізації Сінгапуру сюди хлинули переселенці з Південного Китаю, принісши з собою й свої релігійні культи. Більшість цих перших іммігрантів сповідували своєрідний синкретизм, що об'єднував поклоніння Будді, бодхісаттвам, Конфуцію і різним божествам даоського пантеону. Слідом за китайськими робітниками до Сінгапуру прибули й перші ченці, а 1828 року на острові з'явився і перший буддійський храм (спочатку монахи приділяли багато уваги ритуальній стороні буддизму і не проявляли активність у проповідуванні дгарми). Наприкінці XIX — на початку XX століття до Сінгапуру прибуло кілька авторитетних буддійських ченців (одні на шляху до Індії, інші — спеціально на запрошення китайської громади), за якими потягнулися й інші брати. 1898 року засновано найстаріший буддійський монастир Ляньшань-Шуанлінь, у 1921 році — нині найбільший монастирський комплекс Гуанміншань-пуцзюе-си. 1927 року засновано Китайську буддійську асоціацію, яка активно зайнялася освітою та соціальним забезпеченням місцевих буддистів.
В останній чверті XX століття буддизм був релігією Сінгапуру, що зростала найшвидше (27,0 % населення в 1980 році, 31,2 % — 1990, 42,5 % — 2000). До початку XXI століття вже 65 % китайських буддистів вважалися прихильниками реформаторського течії, відкинувши традиції синкретизму (цьому сприяла політика і влади, і Буддійської сангхи, і місіонерів-реформістів). Однак, у першому десятилітті XXI століття частка буддистів скоротилася, а відсоток даосів і прихильників китайського синкретизму навпаки зріс.
Християнство
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlU0TDBOcGRIbGZTR0Z5ZG1WemRGOURhSFZ5WTJoZlNuVnliMjVuWDFkbGMzUmZRblZwYkdScGJtY3VhbkJuTHpJMU1IQjRMVU5wZEhsZlNHRnlkbVZ6ZEY5RGFIVnlZMmhmU25WeWIyNW5YMWRsYzNSZlFuVnBiR1JwYm1jdWFuQm4uanBn.jpg)
Станом на 2010 рік християнство сповідували 18,3 % сінгапурців (у 2000 році — 14,6 %). Ця релігія почала поширюватися серед місцевого населення у першій половині XIX століття завдяки європейським місіонерам. Крім того, її носіями були вже звернені в християнство представники народів інших частин Азії (китайці та індійці), що прибували в Сінгапур. Сьогодні найбільш великими етнічними групами серед християн є китайці, англійці та індійці (християни-китайці переважно прихильники римо-католицької церкви, англійці — англіканської церкви, індійці — методистської). У країні представлені численні християнські напрямки та організації; більшість становлять послідовники західного християнства (католики і протестанти), але є і невелика група прихильників східного християнства (вірмени, православні та уніати).
Найбільшу активність серед християнських організацій проявляють молодіжні об'єднання. Від 1960-х років розгортається діяльність Товариства школярів-християн, «Молоді за Христа» і Товариства євангелічних студентів, 1976 року засновано християнське товариство по боротьбі з наркоманією. Головними святами сінгапурських християн, що входять у розряд загальнодержавних вихідних днів, є Страсна п'ятниця і Різдво Христове.
Католицизм
Більшість прихильників католицизму становлять китайці, решта — європейці (американці, німці, португальці, іспанці, шотландці), індійці (групи малаялі, телугу, тамілів, сингалів), філіппінці, індонезійці, корейці та японці. Є невелика франкомовна католицька громада, що перебуває під патронатом Паризького товариства закордонних місій. Вже в XVI столітті на острові влаштувалася португальська католицька місія, потім стали прибувати французькі місіонери-католики. 1841 року в Сінгапурі засновано єпископат, під керівництвом якого перебувало близько 500 місцевих католиків. Наприкінці XIX — на початку XX століття велику роль у поширенні католицизму і будівництві храмів в Сінгапурі відіграв китайський комерсант і філантроп Хіоко Чан Лоу. Римо-католицька церква має свої собори, притулки, гуманітарні фонди, освітні програми, школи і семінарію, випускає різну релігійну літературу і періодику (в католицьких навчальних закладах навчається чимало дітей з сімей, що належать до інших конфесій). Очолює місцеву католицьку громаду архієпископ з-поміж сінгапурських китайців ( створено 1972 року).
Кафедральним собором сінгапурської архієпархії є собор Доброго Пастиря, який побудовано 1847 року (він же є центром китайських, корейських і філіппінських католиків). Серед інших католицьких храмів Сінгапуру помітні: церква Святих Петра і Павла, яку побудовано 1870 року, церква Лурдської Божої Матері — 1888 рік (центр тамільських і сингальских католиків), церква Різдва Пресвятої Діви Марії — 1901 рік, церква Святого Сімейства — 1902 рік (центр католиків — перанакан), церква Найсвятішого Серця Ісуса — 1910 рік, церква Святого Йосипа — 1912 рік (центр португальських євразійців або кристангів), церква Святої Терези — 1928 рік, церква Новени — 1950 рік, церква Святого Франциска Ксаверія — 1958 рік, церква Святої Трійці — 1988, церква Пресвятої Діви Марії Цариці Ангелів — 2003, каплиця Доброго Пастиря (центр франкомовних католиків).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5rTDFOMExsOUtiM05sY0dnbE1qZHpYME5vZFhKamFGOVRhVzVuWVhCdmNtVmZNakF3T0Mwd015MHlNVjl6ZEhKbGRHTm9aV1F1YW5Cbkx6RTJPSEI0TFZOMExsOUtiM05sY0dnbE1qZHpYME5vZFhKamFGOVRhVzVuWVhCdmNtVmZNakF3T0Mwd015MHlNVjl6ZEhKbGRHTm9aV1F1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Протестантство
Серед протестантських організацій першість тримає Церква провінції Південно-Східна Азії, що створена 1996 року і входить до складу Англіканського товариства (вона перебуває в повній канонічній єдності з Церквою Англії і об'єднує вірян у самостійний Англіканський діоцез Сінгапуру, яким керує місцевий єпископ-китаєць). Англіканська церква володіє низкою храмів і шкіл, у тому числі кафедральним собором Святого Андрія, що заснований 1835 року (знесений у 1855 році, перебудований у 1856—1861 роках), церквою Святого Георгія, церквою Спасителя, церквою Святого Матвія і церквою Святої Трійці. Сінгапурські методисти підпорядковані Методистській церкві Сінгапуру, яку очолює єпископ-китаєць. Вони мають близько 50 церков і кілька десятків шкіл, у тому числі церкву Телок-Айер и церковь Уэсли. Пресвітеріанство представлене невеликою громадою, що діє в Сінгапурі від 1856 року (ця церква тісно пов'язана з місіонерськими центрами Північної Америки). Пресвітеріани мають кілька храмів і шкіл (у тому числі церкву Прінсеп-стріт, що заснована 1843 року, церкву Орчард-роуд і церкву Бетель), а також випускають свій друкований орган «Сент-Ендрюс Аутлук». Баптисти об'єднані в Сінгапурську баптистську угоду (створена 1974 року), мають понад три десятки церков, у тому числі церкву Товариства віри і Міжнародну баптистську церкву. Також у країні представлені Євангелічна вільна церква, Американська лютеранська місія, Баптистські церкви Малайзії, Пресвітеріанська церква Кореї, Пресвітеріанська церква життєвої Біблії, Асамблеї Бога, Церква адвентистів сьомого дня, Біблійне товариство Малайзії, Сінгапуру і Брунею, Рух студентів-християн. Крім того, від 1864 року під керівництвом американських місіонерів у Сінгапурі діє Асамблея побратимів.
Початок діяльності протестантської громади поклали прибулі до Сінгапуру разом з першими британцями члени Лондонського місіонерського товариства і англіканські місіонери. На рубежі XIX—XX століть англіканські місії зіткнулися з конкуренцією американських місіонерів, особливо методистів. У результаті американці перемогли в цьому суперництві, і відтоді верхівка протестантської громади Сінгапуру перестала бути переважно європейською і частково євразійською. Вона стала поповнюватися тими компрадорами з числа китайців та індійців, які сподівалися з прийняттям християнства придбати додаткові пільги і вигоди в своїх контактах із Заходом. 1905 року в Сінгапурі влаштувалися адвентисти сьомого дня, 1926 — члени Асамблей Бога, 1927 — лютерани, 1935 — члени Армії порятунку, 1937 — баптисти, 1952 — біблійні пресвітеріани і члени Християнської національної євангелістської комісії, 1968 — мормони. У 70-х роках XX століття керівництво християнським рухом зіткнулося з опозицією, на чолі якої стояли радикально налаштовані студенти та молоді інтелігенти, в тому числі деякі держслужбовці, що зверталися до ранньохристиянських традицій. Вони намагалися поліпшити становище трудівників, надавали допомогу безробітним, відповідно до своїх переконань вирішували трудові конфлікти, але зрештою не досягли хоча б у чомусь істотних результатів. В останні десятиліття найбільш активно збільшують число своїх прихильників, особливо серед молоді, п'ятидесятники, баптисти і представники харизматичного руху (Церква Сіті-Харвест, Церква Нова Світобудова, Баптистська Церква Товариства віри, Церква Серце Бога, Благодатна асамблея Бога, Церква Елім, Громадська Церква Наріжного Каменю, Церква Нашого Спасителя, Незалежно-пресвітеріанська церква Віфанії і Євангельський маяк).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZqTDFOaGFXNTBYMEZ1WkhKbGR5VXlOM05mUTJGMGFHVmtjbUZzSlRKRFgxTnBibWRoY0c5eVpWOHRYekl3TURrd09URXhMbXB3Wnk4eU1ERndlQzFUWVdsdWRGOUJibVJ5WlhjbE1qZHpYME5oZEdobFpISmhiQ1V5UTE5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZkxWOHlNREE1TURreE1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBGeWJXVnVhV0Z1WDBOb2RYSmphQ1V5UTE5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZkxWOHlNREV4TURrd09TMHdNUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UVhKdFpXNXBZVzVmUTJoMWNtTm9KVEpEWDFOcGJtZGhjRzl5WlY4dFh6SXdNVEV3T1RBNUxUQXhMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDBodmJIbGZWSEpwYm1sMGVWOURhSFZ5WTJnbE1rTmZVMmx1WjJGd2IzSmxYeTFmTWpBd05UQTRNekV1YW5Cbkx6RTRNSEI0TFVodmJIbGZWSEpwYm1sMGVWOURhSFZ5WTJnbE1rTmZVMmx1WjJGd2IzSmxYeTFmTWpBd05UQTRNekV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Православна церква
У Сінгапурі існує невелика громада прихильників Вірменської апостольської церкви. Переважно це нащадки вірмен, які приїхали з Ірану і Британської Індії в другій половині XIX століття (вони проживають в невеликому кварталі навколо Арменієн-стріт). Головним храмом громади є церква Святого Григорія Просвітителя, яку побудовано 1835 року (найстаріший християнський храм Сінгапуру).
Російська православна церква має в Сінгапурі прихід Успіння Пресвятої Богородиці. 2008 року утворено Сінгапурську метрополію Константинопольської православної церкви, що охоплює країни Південно-Східної та Південної Азії.
Також в країні представлені Сирійська православна церква і Українська греко-католицька церква (місцева громада підпорядкована єпископу мельбурнської єпархії Святих Петра і Павла).
У 2008 році утворено Сінгапурську метрополію Константинопольської православної церкви, що охоплює країни Південно-Східної та Південної Азії.
Християнська освіта
Важливе місце в місіонерській та благодійній діяльності християнських організацій займає освіта. Тут тримає першість католицька церква, якій у Сінгапурі підпорядковані десятки дитячих садків, початкових і середніх шкіл, коледжів. Католицька система освіти посідає друге місце після системи державних шкіл і охоплює близько 65 тис. учнів. Католицькі навчальні заклади перебувають під управлінням Конгрегації Святого немовляти Ісуса (діє в Сінгапурі від 1854 року), конгрегації Брати християнських шкіл (Ласалліанського братства), Марістського братства, братства Святого Габріеля, конгрегації Францисканки Місіонерки Марії і каноссіанців. Серед найпрестижніших шкіл виділяються початкові школи Богоматері Доброї Порадниці, Катонга, Келлок, Богоматері Цариці Миру, Святого Йосипа, Святого Стефана, Святого Габріеля і Тоа-Пайох, середні школи Катонга, Тоа-Пайох, Святого Йосипа, Святої Терези, Святого Миколая, Святого Антонія, Святого Габріеля, Святого Патріка, Хайсін, Святих Безневинних, SJI International High School і Catholic High School, а також Католицький коледж для підлітків.
Англіканській церкві належить освітній комплекс Святого Андрія, що охоплює коледж, початкову та середню школи, а також Anglican High School, початкова школа Святої Маргарити і середня школа Святої Маргарити, середня школа Церкви Христа, початкова школа Святої Хільди і середня школа Святої Хільди. Методистам належать освітній комплекс Англо-китайської школи (середня і початкова школи з декількома філіями), середня і початкова школи для дівчат Пайя-Лебар, Методистська школа для дівчат (середня і початкова)), середні школи Гейланг і Фейрфілд, Англо-китайський коледж для підлітків, початкові школи Гейланг і Фейрфілд. Пресвітеріанам належать початкова школа Гочжуань, початкова школа Пейхуа, середня школа Гочжуань і Presbyterian High School.
Крім того, англіканському діоцезу Сінгапуру належать дитячі садки, центри дитячого розвитку, кілька медичних установ, що об'єднані під управлінням лікарні місії Святого Андрія. Методисти контролюють клініку і гуртожиток для бездомних дітей. Лютеранська церква Сінгапуру має дитячі садки та центри, а також теологічні коледжі. Англікани, лютерани, методисти та пресвітеріани в 1948 році спільно заснували Теологічний коледж Трійці, навчання в якому проходить англійською та китайською мовами. П'ятидесятники і харизматики в 1979 році заснували коледж-семінарію Християнського центру Трійці. 1992 року в Сінгапурі відкрилася міжцерковна Теологічна школа Східної Азії.
Іслам
Станом на 2010 рік ісламу дотримувалося 14,7 % населення Сінгапуру (2000 рік — 14,9 %). Іслам поширився на території Сінгапуру в XIV—XV століттях, особливо за часів Малаккского султанату (хоча сліди ісламської присутності на території сучасного Сінгапуру сягають ще XI—XIII століть). Після встановлення британського панування у зв'язку з припливом китайських іммігрантів іслам поступово був відсунутий на другий план. Нині основними прихильниками ісламу є малайці, араби, частина індійців і невелика група китайців.
У Сінгапурі переважає суннізм шафійського мазгабу, який сповідує більшість малайців, частина арабів — вихідців із Хадрамаута (арабська громада шафіїтів володіє кількома власними мечетями). Сінгапурські шафіїти мають у своєму розпорядженні мечеті, ісламські центри, початкові школи та медресе, а також підтримують зв'язки з громадами і навчальними закладами Малайзії, Індонезії та Ємену.
Прихильники ханафійського мазгабу є серед вихідців з Пакистану та Індії. Також у Сінгапурі представлені ісмаїліти (переважно вихідці з Пакистану), ібадіти (вихідці з Оману) і ахмадити (частина пакистанців, індійців і невелика група малайців). Сінгапур є центром місіонерської діяльності секти ахмадіє в Південно-Східній Азії, тут розташоване видавництво «Аль-Ахмадіє Прес», що випускає релігійну літературу і періодику малайською та англійською мовами.
Від 1958 року шлюборозлучними та іншими сімейно-шлюбними справами мусульман Сінгапуру займається шаріатський суд. Оскільки кількість розлучень була досить значною, влада при судах організувала ради, які мають проводити попередні бесіди заради примирення і запобігання розпаду сім'ї. Відповідно до низки законодавчих заходів, якщо справу розлучення розглядає шаріатський суд, то передбачений захист майнових прав розлучених жінок і їхніх дітей.
До виходу Сінгапуру зі складу Федерації Малайзії (1965 рік) на острові діяла Малайська ісламська партія, а сам Сінгапур був ключовим перевалочним пунктом для паломників, що вирушали з різних країн Південно-Східної Азії до Мекки. Нині в країні діють Ісламська партія Сінгапуру і партія «Ісламський рух» (об'єднують мусульман всіх національностей — малайців, яванців, індійців, пакистанців, арабів і афганців). Справами мусульман і лобіюванням інтересів громади займається (Меджліс Угума іслам Сінгапуру), створений 1968 року. Склад цієї ради частково обирається, частково призначається строком на три роки (всіх членів ради на чолі з муфтієм Сінгапуру затверджує на посаді особисто президент країни). Зі стін Ісламського релігійної ради виходять тексти фетв і хутб.
Посадовці Ісламського релігійної ради збирають з мусульман релігійні податки і пожертвування, контролюють діяльність ісламських початкових шкіл і медресе, стежать за станом мечетей, мусульманських кладовищ і вакуфів, влаштовують конкурси читців Корану, проводять консультації щодо різних питань шаріату. Також вони стежать за тим, як мусульмани виконують свої релігійні обов'язки (таке стеження має юридичну підставу у вигляді закону 1966 року, який наказує мусульманам неухильно виконувати ці обов'язки, а також указу 1968, який описує заходи покарання для порушників благочестя). Ісламська релігійна рада Сінгапуру від 1975 року контролює здійснення хаджу і від 1982 року проводить обов'язкову офіційну реєстрацію паломників (які до того ж мають вирушати до Мекки лише на літаках Singapore Airlines або Saudi Arabian Airlines).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDFOb2IyVnpYMkYwWDNSb1pWOWxiblJ5WVc1alpWOXZabDloWDNSbGJYQnNaUzVxY0djdk1UUTFjSGd0VTJodlpYTmZZWFJmZEdobFgyVnVkSEpoYm1ObFgyOW1YMkZmZEdWdGNHeGxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Серед старих мечетей Сінгапуру виділяються , яку заснував 1820 року арабський купець з Палембанга, , яку побудував у 1826 році султан Джохора, , яку побудували в 1826 році тамільські мусульмани в районі чайнатауну, Аль-Абрар, яку заснували 1827 року в Чайнатауні вихідці з Коромандельського берега, , яку побудували в 1830 році індійські купці з коромандельського берега, Хаджа Фатіма, яку побудувала 1846 року багата малайська родина, і Абдуль Гаффур (або Індійська мечеть), яку побудували в 1907 році індійські купці в районі . До післявоєнних і нових мечетей належать Ахмад Ібрагім (1955 рік), , яку побудували 1962 року вихідці з Керали, (1981), Аль-Фалах і Дарул Макмур (обидві — 1987), (1999), Аль-Іман (2003), і Ан-Надха (2006).
Послідовники секти ахмадіє мають єдину в Сінгапурі мечеть — Таха, що розтащована в районі Гейланг. Найбільшими сінгапурськими медресе є Альджунід аль-Ісламія, Альсагофф аль-Арабія, Аль-Ірс'яд аль-Ісламія і Аль-Мааріф аль-Ісламія, де учнів навчають арабської мови й основ богослов'я. Головними святами сінгапурських мусульман, які входять у розряд загальнодержавних вихідних днів, є Харі Райя Пуаса (що знаменує закінчення місячного посту в місяць Рамадан) і Харі Райя Хаджі (що відзначається з нагоди закінчення хаджу до Мекки).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxrTDAxaGMycHBaR0ZzWVc1ellYSXVhbkJuTHpFNE0zQjRMVTFoYzJwcFpHRnNZVzV6WVhJdWFuQm4uanBn.jpg)
Даосизм
Станом на 2010 рік даосизм сповідували 10,9 % сінгапурців (2000 рік — 8,5 %). Вплив обрядової сторони даосизму помітний і в буддистів, і в конфуціанців (особливо це проявляє себе в похоронних обрядах). Ці релігії утворюють своєрідну тріаду, в якій досить складно виділити прихильників тієї чи іншої течії в «чистому» вигляді (детальніше читайте про це в розділі «Китайський релігійний синкретизм»). Серед сінгапурських даоїстів найбільш шановані Юй-ді, Сюань Ву, Гуань Юй, Мацзу і Шанди, а також Фулушоу (бог Фортуни), буддійські Амітабха й Гуаньїнь. Популярним елементом даосизму є оздоровча гімнастика й бойове мистецтво тайцзіцюань. 1990 року засновано Даоську федерацію Сінгапуру, з якою афілійовані близько п'ятисот храмів, святилищ і організацій, 1996 року утворено Даоську місію Сінгапуру. Найстарішими даоськими храмами Сінгапуру є , побудований у 1855 році, і , заснований 1876 року. Серед інших даоських храмів виділяються Хонгсуансі, який побудували в 1913 році фуцзяньці, і Аньце-сян'онг, який заснували у 20-х роках ХХ століття вихідці з Гуандуна.
Індуїзм
Станом на 2010 рік індуїзму дотримувалося 5,1 % населення Сінгапуру (2000 рік — 4,0 %). Індуїзм переважає серед вихідців з Південної Індії (тамілів, малаялі, каннара і телугу), які становлять більшість у індійській громаді Сінгапуру. Переважна більшість індуїстів є послідовниками шиваїзму (серед тамілів широко поширений культ лінгама), решта — шактізму (особливо малаялі) і вішнуїзму. Для місцевих індуїстів характерна слабка прихильність до дотримання кастових заборон і обмежень.
Головними святами індуїстів є Дівалі («свято Вогнів»), («свято Спокути»), Понгал («свято врожаю»), Путанду () , Холі («свято весни» або «свято фарб»), Тіміті (церемонія ходіння по вогню) і святкування, присвячені головним божествам індуїстського пантеону (Брахмі, Крішні, Вішну, Шиві, Ганеші, Калі і т.д), наприклад, Махашиваратрі («велика ніч Шиви») і Наваратрі («дев'ять ночей»). Дівалі є в Сінгапурі офіційним вихідним днем. Характерною особливістю Сінгапуру є те, що багато китайців (переважно буддисти і даоси) беруть участь у індуїстських церемоніях, святах і фестивалях, а також жертвують гроші для індуїстських храмів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDFOeWFWOUxjbWx6YUc1aGJsOVVaVzF3YkdVbE1rTmZVMmx1WjJGd2IzSmxYeTFmTWpBd05EQTBNRE10TURJdWFuQm5MekUxTVhCNExWTnlhVjlMY21semFHNWhibDlVWlcxd2JHVWxNa05mVTJsdVoyRndiM0psWHkxZk1qQXdOREEwTURNdE1ESXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Найстарішим індуїстським храмом Сінгапуру є , що присвячений богині , а також Рамі, , Дурзі і Ганеші. Його заснував у 1827 році багатий тамільський комерсант. Храм розташований в центрі чайнатауну. Серед інших найважливіших індуїстських храмів виділяються Шрі Вадапатхіра Каліамман, заснований у 1830 році і присвячений богині Калі, , заснований в 1855 році в районі і присвячений Вішну, (або Четтьяр), побудований у 1859 році на кошти тамільських лихварів Четто і присвячений Шиві і Муругану, Шрі Шиван, заснований в 50-х роках XIX століття і присвячений Шиві, , який побудували 1881 року вихідці з Бенгалії і присвячений богині Калі, Шрі Манматха Карунешварар, заснований в 1888 році на кошти тамільської громади і присвячений Шиві, Шрі Шива Дурга, заснований в 1906 році і присвячений Шиві і Дурзі, Шрі Рутхра Каліамман, побудований в 1913 році і присвячений богині Калі.
Також у Сінгапурі розташовані індуїстські храми Шрі Сенпага Вінаягар, заснований в 1923 році громадою цейлонських тамілів і присвячений Ганеші, Шрі Шива Крішна, побудований в 1962 році і присвячений Шиві і Крішни, Шрі Рамар, присвячений Рамі, Шрі Дарма Мунішваран, присвячений Шиві, Муругану, Ганеші та Нагі, Шрі Крішнан, присвячений Крішні, Шрі Лаян Сітхі Вінаягар, присвячений Ганеші. Храм Шрі Лакшмінараян є центром нечисленної громади вихідців з Північної Індії.
Індуїзм став помітною конфесією в Сінгапурі вже в другій половині 20-х років XIX століття, коли сюди прибула перша хвиля тамілів (тоді ж вони побудували в Сінгапурі індуїстський храм Шрі Маріамман, але перша святиня, що не дійшла до наших днів, з'явилася в Сінгапурі в 1819 році завдяки індусу з Пінанга). Згодом храмове будівництво, що постійно зростало, фінансували переважно індійські й цейлонські купці та лихварі, які розбагатіли завдяки тісним зв'язкам з британською адміністрацією. З часом з'явилися деякі відмінності між канонічними індуїстськими приписами і тим, як обряди здійснюються в змішаній індуїстській громаді Сінгапуру (наприклад, тут ніколи не було суворих обмежень на відвідування храмів членами окремих низьких каст, не практикувалися виступи храмових танцівниць девадасі)).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUzTDB4cGRIUnNaVjlKYm1ScFlTMWZVMlZ5WVc1bmIyOXVYMUp2WVdSZlUybHVaMkZ3YjNKbFgwUnBkMkZzYVY4eU1EQTVMbXB3Wnk4eE9EQndlQzFNYVhSMGJHVmZTVzVrYVdFdFgxTmxjbUZ1WjI5dmJsOVNiMkZrWDFOcGJtZGhjRzl5WlY5RWFYZGhiR2xmTWpBd09TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekF4TDBGZlpHRjVYMjltWDJSbGRtOTBhVzl1WHlWRk1pVTRNQ1U1TTE5VWFHRnBjSFZ6WVcxZmFXNWZVMmx1WjJGd2IzSmxYeVV5T0RRek1UWXhNRGcwTURrbE1qa3VhbkJuTHpJd01uQjRMVUZmWkdGNVgyOW1YMlJsZG05MGFXOXVYeVZGTWlVNE1DVTVNMTlVYUdGcGNIVnpZVzFmYVc1ZlUybHVaMkZ3YjNKbFh5VXlPRFF6TVRZeE1EZzBNRGtsTWprdWFuQm4uanBn.jpg)
Окремі храмові приходи в Сінгапурі фактично автономні. Справами всієї індуїстської громади займається створене в 1917 році спеціальне управління. Воно складається з голови, 10 членів та секретаря. 1968 року при цьому управлінні засновано відділ (The Hindu Endowments Board), який контролює діяльність храмів і всю храмову власність, а також керує індуїстскими дитячими садами і благодійним ашрамом, організовує головні індуїстські свята. Реформа індуїстського права йшла в Сінгапурі повільніше, ніж в Індії. Наприклад, якщо закон про заборону полігамії поширився на індуїстів Індії у 1955 році, то на сінгапурських — у 1967 році. Серед чинних у Сінгапурі індуїстських об'єднань і організацій найбільш активні і впливові , , , Сінгапурська Хінду Сабха, Асоціація південноіндійських брахманів і північноіндійсьау індуїстська асоціація. Також у Сінгапурі представлена неоіндуїстська організація «Шрі Сатья Саї».
Сикхізм
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemc1TDBkMWNtUjNZWEpoVTJGb2FXSlRhV3hoZEZKdllXUXRVMmx1WjJGd2IzSmxMVEl3TURrd016QTNMbXB3Wnk4eU16QndlQzFIZFhKa2QyRnlZVk5oYUdsaVUybHNZWFJTYjJGa0xWTnBibWRoY0c5eVpTMHlNREE1TURNd055NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Прихильниками сикхізму є переважно панджабці, багато з яких за традицією служать в армії і поліції. Станом на 2010 рік в Сінгапурі налічувалося 9,5 тис. сикхів (за іншими даними — до 15 тис.). Центральний сикхський храм (або Вадда Гурдвара), заснований 1912 року, розташований на перехресті вулиць Сангей Серангун-роуд і Таунер-роуд. Крім того, сикхській громаді належать храм (центр) на сілат-роуд, що заснований у 2000 році і має в своєму складі бібліотеку і академію, а також гурдвара Кхалса Дхармака Сабха, гурдвара Сахіб Ішунь і ще кілька храмів. Діяльність сикхських храмів та інші справи громади контролює Центральне сикхське храмове управління, засноване 1981 року.
Юдаїзм
Юдаїзм сповідує невелика єврейська громада (згідно з різними джерелами — від 300 до 1 тис. осіб), яка відокремлено проживає в окремому кварталі. Переважно це вихідці з Західної Європи (ашкеназі), що дотримуються реформістського юдаїзму. У Сінгапурі розташовані , заснована в 1878 році, синагога Хесед-Ель, побудована 1905 року, культурно-релігійний центр Якоба Балласи, недільна єврейська школа і навіть кошерний ресторан. Зв'язками з громадськістю відає Єврейська рада з питань добробуту, яку обирають щорічно.
Перші єврейські купці з'явилися в Сінгапурі у 20-х роках XIX століття (за походженням це були багдадські євреї, що пізніше перебралися до Британської Індії). 1840 року тут влаштувалися члени впливової сефардської родини Сасун, після чого єврейська громада Сінгапуру стала рости швидкими темпами (тоді ж у місті з'явилася перша синагога, що розташовувалася на Синагога-стріт). На острів мігрували сефарди з Іраку і Персії, а також ашкеназі зі Східної Європи (станом на 1879 рік у Сінгапурі налічувалося більш як 170 євреїв, 1905 рік — близько 500, 1911 рік — близько 600, в 1931 рік — понад 830, 1939 рік — близько 1 тис.). Вони займалися посередницькою торгівлею між Китаєм, Індією та Європою (особливо опіумом і чаєм), фінансовими операціями та операціями з нерухомістю. Після Другої світової війни багато євреїв виїхали до Австралії, Британії, США та Ізраїлю. У 1955 році першим прем'єр-міністром Сінгапуру, який отримав часткову незалежність, став колишній глава місцевої єврейської громади Девід Маршалл.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUxTDBwaFkyOWlYMEpoYkd4aGMxOURaVzUwY21WZllXNWtYMDFoWjJoaGFXNWZRV0p2ZEdoZlUzbHVZV2R2WjNWbEpUSkRYMU5wYm1kaGNHOXlaVjh0WHpJd01Ea3dNakF4TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxS1lXTnZZbDlDWVd4c1lYTmZRMlZ1ZEhKbFgyRnVaRjlOWVdkb1lXbHVYMEZpYjNSb1gxTjVibUZuYjJkMVpTVXlRMTlUYVc1bllYQnZjbVZmTFY4eU1EQTVNREl3TVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk14TDAxaFoyaGhhVzVmUVdKdmRHaGZVM2x1WVdkdlozVmxMbXB3Wnk4eE9ERndlQzFOWVdkb1lXbHVYMEZpYjNSb1gxTjVibUZuYjJkMVpTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Джайнізм
Джайнізм представлений у Сінгапурі двома головними течіями — шветамбари і дігамбари. Джайнська громада налічує близько 1 тис. осіб (на 1995 рік — близько 0,7 тис.), вона не має свого храму, але має общинний центр з молитовним залом і бібліотекою. Перші джайни прибули в Сінгапур на початку XX століття, 1972 роу влада офіційно зареєструвала громаду, нині більшість послідовників джайнізму становлять гуджаратці, решта — панджабці і таміли.
Бехаїзм
Перші прихильники Бахаї, які прибули з Бомбея, оселилися в Сінгапурі в середині XX століття. 1952 року обрали першу місцеву раду громади, у 1957 році у бахаїстів з'явилося своє кладовище, 1972 року засновано Духовну асамблею Бахаї Сінгапуру, що об'єднала п'ять регіональних громад.
Зороастризм
У Сінгапурі є невелика громада парсів, яка представлена вихідцями з Індії та Пакистану. Після Другої світової війни торговці-парси з Китаю побудували в Сінгапурі будівлю для проведення релігійних обрядів, у 1954 році організовано Асоціацію парсів Сінгапуру. Серед парсів було багато заможних банкірів, комерсантів, видавців, юристів і лікарів, які жертвували гроші на благодійність (особливо на медицину і освіту). Сьогодні громада парсів налічує понад 200 осіб, вони мають свій общинний центр і кладовище.
Китайський релігійний синкретизм
Значна частина китайського населення дотримується релігійного синкретизму, що поєднує буддизм, даосизм і конфуціанство, а також різні елементи культу предків і древнього анімізму, об'єднані в так звану китайську народну релігію (також відому як шенізм або шеньцзяо). Підрахувати точну кількість послідовників цих релігій і течій неможливо, оскільки багато китайських буддистів у повсякденному житті дотримуються положень конфуціанства і даосизму (згідно з різними оцінками, на початку 70-х років ХХ століття конфуціанства дотримувалося близько третини китайців Сінгапуру, а даосизму — десята частина китайської громади). Типовими прикладами такого синкретизму є знаменитий храм Тянь-Хок-Кенг, храм Фуктакчхі, який заснували в 1824 році іммігранти хакка і гуандунці (1998 року відновлено й перетворено на музей історії ранніх китайських переселенців), храм Доумугун, який побудували 1921 року вихідці з Гуандуна, і храм Цзиньлун-си, який заснували китайські комерсанти в 1941 році. Майже в кожному китайському будинку або квартирі є вівтар, навколо якого відбуваються різні богослужіння, що пов'язані з численними сімейними урочистостями. Зазвичай роль служителя культу виконує старший чоловік сім'ї, але в більш урочистих або важливих випадках китайці вирушають до общинного храму.
Крім того, навіть китайці-християни схильні до своєрідного релігійного синкретизму. Офіційно вважаючи себе католиками чи протестантами, багато з них у себе вдома мають атрибути інших релігій: поруч з розп'яттям тримають вівтар предків, фігурки Будди чи священні сувої, а також беруть участь у святкуванні Цінміну і Чуньцзе. Серед невеликої частини китайців, переважно вихідців з Малакки, поширений культ [en] (Датук Гонг, Натук-конг або Наду-гонг), що поєднує в собі елементи доісламського культу духів, суфізму і традиційних китайських вірувань.
Також серед китайців сильні містичні обряди, які виконують цзітун (спіритисти й своєрідні посередники між світами людей і духів). Вони ж виконують і релігійно-обрядові функції під час свят та урочистостей, ворожать, виконують ритуальні танці (тяошень), здійснюють магічні ритуали, виготовляють різні талісмани, амулети і обереги (наприклад, дітям часто одягають срібні ланцюжки — «захист» від смерті і підступів «нечистої сили»). Китайці старшого покоління нерідко звертаються до послуг всіляких віщунів, чаклунів, знахарів, провісників, медіумів, екзорцистів і астрологів.
Нерелігійність
Нерелігійні сінгапурці наявні у всіх етнічних, релігійних та соціальних групах населення країни. Від 2004 року неофіційні групи атеїстів стали об'єднуватися в соціальних мережах і проводити свої збори, що ставали все більш популярними. Згідно з переписом 2010 року нерелігійними вважали себе 17,0 % сінгапурців (2000 — 14,8 %, 1980 — 13 %), при цьому багато хто з них зберігає прихильність до деяких обрядів і ритуалів (наприклад, шанують традиції культу предків). 2010 року в Сінгапурі зареєстровано Товариство гуманізму, що входить до складу Міжнародного гуманістичного і етичного союзу. Спільнота об'єднала у своїх лавах місцевих гуманістів, атеїстів, скептиків, вільнодумців, дарвіністів і агностиків.
Толерантність і релігійна політика влади
Сінгапур є світською державою і відповідно до його конституції, прийнятої в 1965 році, всім громадянам республіки гарантована свобода віросповідання. Координацією діяльності численних релігійних об'єднань країни займається Міжрелігійна організація Сінгапуру, утворена в 1949 році. Її очолює рада, яку обирають щорічно представники семи найбільших конфесій (буддисти, християни, мусульмани, індуїсти, сикхі, юдеї та зороастрійці) пропорційно до числа вірян. Також з метою міжконфесійних контактів у другій половині 60-х років XX століття уряд заснував Інститут з вивчення релігії та суспільства. Деякі релігійні свята в Сінгапурі є офіційними і включені в розряд вихідних днів.
Від колоніального періоду Сінгапур успадкував офіційне визнання особливих, у тому числі релігійних прав малайської громади як споконвічних мешканців острова, а також систему державного нагляду над мусульманами й індуїстами. Попри декларовану свободу віросповідання, крім особливого контролю за мусульманами в країні фактично заборонені Свідки Єгови (від 1972 року) і Церква Об'єднання (від 1982 року), яких влада виключила з офіційного реєстру конфесій. При цьому уряд фактично лобіює інтереси малайців-мусульман у сфері політики, освіти, релігії, культури та мови. Влада прагне відокремити рішення національних проблем від суто конфесійних питань. Таке розмежування вона мотивує наміром запобігти загрозі , який криється в тому, що етнічне розмаїття населення поєднується з переважанням в окремих релігійних групах тих чи інших етносів.
1977 року в уряді Сінгапуру ввели посаду міністра у справах мусульман. На початку 80-х років XX століття в Сінгапурі спостерігалася деяка активізація радикально налаштованих представників малайської молоді, які прагнули відновити традиції раннього ісламу і вимагали поліпшення становища малайської громади. Влада звинуватила їх в симпатіях до іранської ісламської революції, у зв'язках з індонезійськими ісламістами, що виступали проти режиму Сухарто, і в розкиданні антиурядових листівок на вулицях Сінгапуру, після чого обрушила репресії на мусульманських радикалів. Арешти і гоніння незабаром призвели до припинення будь-яких несанкціонованих владою виступів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEyTDBOb2NtbHpkRzFoYzE5a1pXTnZjbUYwYVc5dWMxOWhkRjlVWVc1blgxQnNZWHBoSlRKRFgxTnBibWRoY0c5eVpWOHRYekl3TURZeE1qRTFMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFEYUhKcGMzUnRZWE5mWkdWamIzSmhkR2x2Ym5OZllYUmZWR0Z1WjE5UWJHRjZZU1V5UTE5VGFXNW5ZWEJ2Y21WZkxWOHlNREEyTVRJeE5TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Від 1981 року функціонує спеціальна служба, що відповідає перед владою за планування та організацію ісламських релігійних урочистостей і богословських дискусій, за видання і розповсюдження теологічної літератури в мусульманському середовищі. Від 1984 року в рамках урядового курсу «морального виховання молоді» у випускних класах середніх шкіл з'явилося обов'язкове вивчення основ християнства, ісламу, індуїзму, буддизму і конфуціанської етики. Вибір предмета визначається релігійною приналежністю чи бажанням учня.
У сучасному Сінгапурі досить рідкісні заворушення і зіткнення на етно-релігійному ґрунті. У грудні 1950 року відбулися [en], які спровокувала справа Марії Хертог. Під час перебування Сінгапуру у складі Федерації Малайзії федеральна влада намагалися забезпечити малайцям політичне панування в противагу економічному домінуванню китайців, що викликало напругу у відносинах між цими двома найбільшими громадами міста. У липні 1964 почалися [en], а у вересні того ж року у зв'язку з новим спалахом насильства в Сінгапурі навіть було введено надзвичайний стан. 1969 року в країні знову відбулися великі [en], після чого влада ввела суворе покарання за такі дії. Після терактів 11 вересня спецслужби Сінгапуру посилили контроль за мусульманською громадою і в грудні 2011 року провели арешти членів радикальної ісламістської організації . У грудні 2013 року [en] трапилися в районі (в них брали участь вихідці з Південної Азії, здебільшого чорнороби).
Коментарі
- Згідно з іншими даними, першу пресвітеріанську церкву засновано 1843 року, а громада сформувалася в 1856 році.
- У 1830 році китайці становили 39 % населення Сінгапуру, а в 1867 році — вже 65 %.
- У Сінгапурі представлені підсекти шактізму вамачара і дакшіначара.
- Суворій цензурі підлягають багато фільмів, книг, пісень, малюнків та інших творів на релігійну тематику, наприклад фільм «Остання спокуса Христа» Мартіна Скорсезе або роман «Сатанинські вірші» Салмана Рушді.
Примітки
- (PDF) (англ.). Department of Statistics. Архів оригіналу (PDF) за 13 листопада 2013. Процитовано 2 лютого 2014.
- (англ.). Government of Singapore. Архів оригіналу за 5 березня 2017. Процитовано 12 лютого 2014.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 62.
- Сингапур, 1988, с. 32-33.
- Сингапур, 1988, с. 33-35.
- Соломон Брук, 1981, с. 512-513.
- Сингапур, 1988, с. 25, 36-37.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 28-30.
- Соломон Брук, 1981, с. 513.
- Сингапур, 1988, с. 25, 40-42.
- Topley and DeBernardi, 2011, с. 110-112.
- Сингапур, 1988, с. 23, 51, 54, 76, 155, 201.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 19.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 135-139, 227-228.
- Сингапур, 1988, с. 23, 26.
- Сингапур, 1988, с. 26-27, 30.
- Сингапур, 1988, с. 81.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 133-134.
- Соломон Брук, 1981, с. 514.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 18.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 133.
- Сингапур, 1988, с. 25, 37.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 29.
- Topley and DeBernardi, 2011, с. 27-28, 75.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 134.
- Сингапур, 1988, с. 25.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 38.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 134-135.
- Соломон Брук, 1981, с. 513-514.
- Сингапур, 1988, с. 25-26.
- (англ.). BBC. 9 грудня 2013. Архів оригіналу за 13 грудня 2013. Процитовано 6 лютого 2014.
- Burial, Cremation & Ash Storage (англ.). National Environment Agency. Архів оригіналу за 5 травня 2006. Процитовано 13 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 135.
- Сингапур, 1988, с. 28-29.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 32.
- Kuah-Pearce Khun Eng, 2009, Preface to the Second Edition.
- Kuah-Pearce Khun Eng, 2009.
- (англ.). Singapore Soka Association. Архів оригіналу за 22 вересня 2014. Процитовано 22 лютого 2014.
- Jack Meng Tat Chia. (англ.). Academia. Архів оригіналу за 13 червня 2013. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Fo Guang Shan. Архів оригіналу за 13 серпня 2013. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Buddhist Compassion Relief Tzu Chi Foundation (Singapore). Архів оригіналу за 28 лютого 2014. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Buddha's Light International Association. Архів оригіналу за 26 червня 2006. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Thekchen Choling (Singapore). Архів оригіналу за 21 квітня 2014. Процитовано 22 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 29.
- (англ.). Wat Ananda Youth. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 13 лютого 2014.
- Chia Meng Tat Jack & Chee Ming Feng Robin. (PDF) (англ.). National University of Singapore. Архів оригіналу (PDF) за 4 червня 2010. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Thian Hock Keng. Архів оригіналу за 21 січня 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- . Вокруг света. Архів оригіналу за 5 грудня 2013. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Burmese Buddhist Temple. Архів оригіналу за 8 травня 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Wat Ananda Metyarama. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Lian Shan Shuang Lin Monastery. Архів оригіналу за 15 листопада 2013. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Palelai Buddhit Temple. Архів оригіналу за 3 січня 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Amitabha Buddhist Centre. Архів оригіналу за 3 вересня 2013. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Buddha Tooth Relic Temple. Архів оригіналу за 20 лютого 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Kong Meng San Phor Kark See Monastery. Архів оригіналу за 26 лютого 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Universes in Universe. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 3 лютого 2014.
- (кит.). Poh Ern Shih. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 13 лютого 2014.
- Manjusri Secondary School (англ.). Manjusri Secondary School. Процитовано 27 лютого 2014.[недоступне посилання з червня 2019]
- (англ.). Buddhist Library. Архів оригіналу за 5 жовтня 2014. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Buddhist and Pali College of Singapore. Архів оригіналу за 27 лютого 2014. Процитовано 27 лютого 2014.
- (англ.). Buddhist College of Singapore. Архів оригіналу за 3 березня 2014. Процитовано 27 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 27.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 137-138.
- Сингапур, 1988, с. 27, 31.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 138.
- (фр.). Communauté Catholique Francophone de Singapour. Архів оригіналу за 18 травня 2021. Процитовано 6 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 30.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 29, 34.
- (англ.). Archdiocese of Singapore. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 34.
- (англ.). Archdiocese of Singapore. Архів оригіналу за 11 грудня 2008. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Church of Holy Family. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Archdiocese of Singapore. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Archdiocese of Singapore. Архів оригіналу за 14 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Church of the Holy Trinity. Архів оригіналу за 12 березня 2022. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Church of St Mary of the Angels. Архів оригіналу за 11 січня 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). St Andrew's Cathedral. Архів оригіналу за 11 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Telok Ayer Chinese Methodist Church. Архів оригіналу за 16 січня 2021. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Wesley Methodist Church. Архів оригіналу за 18 липня 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Prinsep Street Presbyterian Church. Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- History of PCS (англ.). The Presbyterian Church In Singapore. Процитовано 21 лютого 2014.[недоступне посилання з липня 2019]
- (англ.). Singapore Baptist Convention. Архів оригіналу за 18 грудня 2021. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Faith Community Baptist Church. Архів оригіналу за 17 листопада 2015. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). International Baptist Church. Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 6 лютого 2014.
- (англ.). Life Bible-Presbyterian Church. Архів оригіналу за 14 березня 2022. Процитовано 21 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 138, 219-220, 222-224.
- (англ.). City Harvest Church. Архів оригіналу за 29 листопада 2020. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). New Creation Church. Архів оригіналу за 24 серпня 2020. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Faith Community Baptist Church. Архів оригіналу за 13 листопада 2015. Процитовано 20 лютого 2014.
- Heart of God Church (англ.). Heart of God Church. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Grace Assembly of God. Архів оригіналу за 24 січня 2022. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Elim Church. Архів оригіналу за 29 листопада 2014. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Cornerstone Community Church. Архів оригіналу за 8 березня 2022. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Church of Our Saviour. Архів оригіналу за 23 лютого 2014. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Bethany Independent-Presbyterian Church. Архів оригіналу за 23 грудня 2021. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Lighthouse Evangelism. Архів оригіналу за 12 лютого 2014. Процитовано 20 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 30-31.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 30.
- Chee Kiong Tong, 2007, с. 3-4.
- (англ.). Armenian Apostolic Church of St. Gregory the Illuminator. Архів оригіналу за 10 квітня 2010. Процитовано 6 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 226.
- (англ.). Ukrainian Catholic Eparchy of Saints Peter and Paul. Архів оригіналу за 4 квітня 2005. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- . LaSalle.org. Архів оригіналу за 12 березня 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Institute of the Marist Brothers. Архів оригіналу за 29 листопада 2015. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Fratelli Di San Gabriele. Архів оригіналу за 18 листопада 2013. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ OLGC. Архів оригіналу за 25 січня 2021. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ (Katong) Primary. Архів оригіналу за 13 червня 2015. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ (Kellock). Архів оригіналу за 27 вересня 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Convent of the Holy Infant Jesus Our Lady Queen of Peace. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Saint Joseph's Institution Junior. Архів оригіналу за 25 квітня 2017. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). St Stephen's School. Архів оригіналу за 27 вересня 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). St Gabriel's Primary School. Архів оригіналу за 22 січня 2021. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Convent of the Holy Infant Jesus Primary (Toa Payoh). Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ Katong Convent. Архів оригіналу за 20 січня 2021. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ Secondary School. Архів оригіналу за 6 вересня 2009. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ St. Joseph's Convent. Архів оригіналу за 7 серпня 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). CHIJ St Nicholas Girls’ School. Архів оригіналу за 18 січня 2021. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). St. Gabriel's Secondary School. Архів оригіналу за 7 серпня 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). St.Patrick's School. Архів оригіналу за 13 серпня 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Hai Sing Catholic School. Архів оригіналу за 23 лютого 2020. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). SJI International School. Архів оригіналу за 28 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Catholic High School. Архів оригіналу за 19 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). Catholic Junior College. Архів оригіналу за 15 лютого 2014. Процитовано 18 лютого 2014.
- (англ.). St Andrew's Junior School. Архів оригіналу за 9 жовтня 2021. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Saint Andrew's Secondary School. Архів оригіналу за 11 березня 2014. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). St Andrew's Junior College. Архів оригіналу за 9 січня 2021. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). St. Margaret's Secondary School. Архів оригіналу за 15 січня 2021. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Christ Church Secondary School. Архів оригіналу за 28 січня 2021. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). St Hilda's Secondary School. Архів оригіналу за 9 серпня 2020. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Anglo-Chinese School (Independent). Архів оригіналу за 2 березня 2014. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Methodist Girls' School. Архів оригіналу за 23 травня 2010. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Fairfield Methodist School. Архів оригіналу за 27 жовтня 2020. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Anglo-Chinese Junior College. Архів оригіналу за 12 лютого 2014. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Fairfield Methodist School (Primary). Архів оригіналу за 1 жовтня 2020. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Kuo Chuan Presbyterian Secondary School. Архів оригіналу за 22 січня 2016. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Presbyterian High School. Архів оригіналу за 1 лютого 2014. Процитовано 19 лютого 2014.
- (англ.). Anglican Diocese of Singapore. Архів оригіналу за 26 листопада 2020. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Lutheran Church in Singapore. Архів оригіналу за 3 січня 2007. Процитовано 20 лютого 2014.
- (англ.). Trinity Theological College. Архів оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 21 лютого 2014.
- (англ.). TCA College. Архів оригіналу за 25 лютого 2014. Процитовано 21 лютого 2014.
- (англ.). East Asia School of Theology. Архів оригіналу за 25 березня 2022. Процитовано 21 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 136.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 136-137.
- Сингапур, 1988, с. 28.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 137.
- (англ.). Majlis Ugama Islam Singapura. Архів оригіналу за 21 січня 2014. Процитовано 4 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 27-28.
- (англ.). Singapore Nagore Dargah. Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 4 лютого 2014.
- (англ.). Masjid AlIstiqamah. Архів оригіналу за 25 лютого 2014. Процитовано 4 лютого 2014.
- (PDF) (англ.). MUIS. Архів оригіналу (PDF) за 2 квітня 2012. Процитовано 4 лютого 2014.
- Topley and DeBernardi, 2011, с. 87.
- (англ.). Taoist Mission (Singapore). Архів оригіналу за 26 грудня 2021. Процитовано 13 лютого 2014.
- (англ.). National Heritage Board. Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 3 лютого 2014.
- (англ.). Ang Chee Sia Ong Temple. Архів оригіналу за 23 листопада 2015. Процитовано 3 лютого 2014.
- Lai Ah Eng, 2008, Introduction.
- (англ.). Singapore VR. Архів оригіналу за 23 червня 2014. Процитовано 4 лютого 2014.
- (англ.). Singapore Tourism Board. Архів оригіналу за 7 березня 2013. Процитовано 4 лютого 2014.
- (англ.). Sri Vadapathira Kaliamman Temple. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Chettiars' Temple Society, Singapore. Архів оригіналу за 14 червня 2015. Процитовано 4 лютого 2014.
- (англ.). Sri Veeramakaliamman Temple. Архів оригіналу за 8 грудня 2013. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Sri SivaDurga Temple. Архів оригіналу за 20 вересня 2014. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Sri Ruthrakaliamman Temple, Singapore. Архів оригіналу за 22 лютого 2014. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Sri Senpaga Vinayagar Temple. Архів оригіналу за 10 лютого 2012. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Sree Ramar Temple. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 5 лютого 2014.
- Chee Kiong Tong, 2007, с. 1.
- (англ.). TopNews. Архів оригіналу за 17 жовтня 2019. Процитовано 22 лютого 2014.
- (англ.). The Central Sikh Gurdwara Board. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). The Central Sikh Gurdwara Board. Архів оригіналу за 19 листопада 2015. Процитовано 5 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 139.
- (англ.). Chabad-Lubavitch Media Center. Архів оригіналу за 21 вересня 2018. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). American-Israeli Cooperative Enterprise. Архів оригіналу за 18 листопада 2015. Процитовано 5 лютого 2014.
- (англ.). Singapore Jews. Архів оригіналу за 28 жовтня 2013. Процитовано 5 лютого 2014.
- Сингапур, 1988, с. 49.
- (англ.). Singapore Jain Religious Society. Архів оригіналу за 21 листопада 2015. Процитовано 7 лютого 2014.
- Jainism Joins National Inter-Faith Organization (Singapore) (англ.). Pluralism Project. Архів оригіналу за 18 липня 2012. Процитовано 7 лютого 2014.
- (англ.). Bahá'í Community of Singapore. Архів оригіналу за 23 лютого 2014. Процитовано 7 лютого 2014.
- (англ.). The Parsi Zoroastrian Association of Singapore. Архів оригіналу за 16 березня 2014. Процитовано 7 лютого 2014.
- Генрих Шпажников, 1980, с. 135-136.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 5, 22-23, 31.
- Chee Kiong Tong, 2007, с. 7.
- Chee Kiong Tong, 2007, с. 15-16.
- Wendy Choo Liyun. (англ.). National University of Singapore. Архів оригіналу за 16 жовтня 2007. Процитовано 12 лютого 2014.
- (кит.). Xiao En E-Magazine. Архів оригіналу за 21 лютого 2014. Процитовано 12 лютого 2014.
- (англ.). Humanist Society (Singapore). Архів оригіналу за 21 листопада 2015. Процитовано 12 лютого 2014.
- (англ.). International Humanist and Ethical Union. Архів оригіналу за 21 листопада 2015. Процитовано 12 лютого 2014.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 17.
- Сингапур, 1988, с. 26-27.
- Lily Zubaidah Rahim (July 2009). (англ.). National Library of Australia. Архів оригіналу (PDF) за 11 листопада 2012. Процитовано 12 лютого 2014.
- (англ.). U.S. State Department. Архів оригіналу за 21 листопада 2015. Процитовано 12 лютого 2014.
- Lai Ah Eng, 2008, с. 63, 67.
- Сингапур, 1988, с. 53-54.
- (англ.). Guardian News and Media. 9 грудня 2013. Архів оригіналу за 21 листопада 2015. Процитовано 6 лютого 2014.
- Chee Kiong Tong, 2007, с. 16.
Література
- Брук С. И. Население мира. Этно-демографический справочник. — Москва : Наука, 1981. — 880 с.
- Чуфрин Г. И. (ответственный редактор). Сингапур. Справочник. — Москва : Наука, 1988. — 206 с.
- Шпажников Г. А. Религии стран Юго-Восточной Азии. — 1980. — 247 с.
- Chee Kiong Tong. Rationalizing Religion: Religious Conversion, Revivalism and Competition in Singapore Society. — Leiden : BRILL, 2007. — 326 с. — .
- Leon Comber. Chinese Temples in Singapore. — Eastern Universities Press, 1958. — 110 с.
- Kuah-Pearce Khun Eng. State, Society, and Religious Engineering: Towards a Reformist Buddhism in Singapore. — Сингапур : Institute of SEA Studies, 2009. — 337 с. — .
- Lai Ah Eng. Religious Diversity in Singapore. — Сингапур : Institute of SEA Studies, 2008. — 724 с. — .
- Evelyn Lip. Chinese temple architecture in Singapore. — Singapore University Press, 1983. — 114 с. — .
- Marjorie Topley, Jean DeBernardi. Cantonese Society in Hong Kong and Singapore. — Гонконг : Hong Kong University Press, 2011. — 610 с. — .
- Y Eddie C.Y. Kuo, Tong Chee Kiong. Religion in Singapore. — Сингапур : Singapore National Printers, 1995. — 74 с. — .
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Релігія в Сінгапурі
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cherez istorichni osoblivosti ta etnichnu strokatist naselennya v Singapuri predstavleno kilka religijnih konfesij i techij zhodna z yakih ne ye dominantnoyu en konstituciyi Singapuru garantuye svobodu virospovidannya Stanom na 2010 rik osnovnimi konfesiyami v Singapuri buli buddizm 33 3 hristiyanstvo 18 3 islam 14 7 daosizm 10 9 ta induyizm 5 1 inshih religij dotrimuvalosya blizko 0 7 naselennya Nereligijnimi vvazhali sebe 17 0 singapurciv u 2000 roci 14 8 U krayini ye kilka primitnih kultovih sporud u tomu chisli pershoyi polovini XIX stolittya vedetsya religijne budivnictvo osoblivo za programoyu zvedennya novih mechetej Popri velike etno religijne rozmayittya u krayini praktichno vidsutnij religijnij ekstremizm i vorozhnecha mizh chlenami riznih konfesij Sered molodi osoblivo kitajskoyi sposterigayetsya vidhid vid tradicijnih cinnostej u tomu chisli vid religijnih obryadiv i dotrimannya kultu predkiv Konfesiyi v Singapuri za stanom na 2010 rik Buddizm 33 3 Hristiyanstvo 18 3 Islam 14 7 Daosizm 10 9 Induyizm 5 1 Sikhizm 0 3 Inshi religiyi 0 4 nereligijni 17 0 IstoriyaSingapur 1900 rik Poruch roztashovani mechet ta induyistskij hram Azh do XIII stolittya ostriv i nevelike malajske torgove poselennya sho bulo roztashovane na nomu vhodili do skladu buddijskogo carstva Shrividzhaya Na pochatku XIV stolittya Singapur peretvorivsya v najbilsh zhvavij torgovij centr Malakkskoyi protoki yakij chasto vidviduvali kitajski indijski ta arabski kupci U drugij polovini XIV stolittya ostriv stav arenoyu supernictva mizh Siamom i yavanskoyu imperiyeyu Madzhapahit i pid chas odnogo z napadiv yavanci vinishili misceve naselennya 1390 roku princ Palembangu vbiv miscevogo pravitelya i zahopiv ostriv 1402 roku vijska malajskogo knyazivstva Patani sho perebuvalo u vasalnij zalezhnosti vid siamciv zahopili Singapur zmusivshi princa vtekti do susidnoyi Malakki de vin nezabarom prijnyav islam Malakka staye stoliceyu zasnovanogo nim Malakkskogo sultanatu yakij u drugij polovini XV stolittya vstanovlyuye kontrol nad Singapurom 1511 roku portugalci zahoplyuyut Malakku a Singapur perehodit u volodinnya Dzhohorskogo sultanatu malajskogo knyazivstva sho viniklo pislya padinnya Malakkskogo sultanatu 1587 roku portugalci yaki vsyudi nasadzhuvali katolicizm vse zh zahopili stolicyu sultanatu Dzhohor Lamu a v 1613 roci znishili i jogo port na ostrovi Singapur Misto prihodit u zapustinnya a ostriv staye pristanovishem morskih pirativ Slidom za portugalcyami v Pivdenno Shidnu Aziyu kinulisya gollandski britanski ta francuzki kolonizatori sho zasnovuvali svoyi torgovi faktoriyi 1795 roku britanci vstanovili kontrol nad Malakkoyu a v 1818 roci general gubernator Britanskoyi Indiyi doruchiv gubernatoru pidshukati novij opornij punkt v Malakkskij protoci yakij bi dopomig britancyam zmicnitisya v regioni U 1819 roci Singapur sho formalno vhodiv do skladu volodin sultanatu Riau Dzhohor vasala gollandciv ale faktichno nalezhav sultanu Dzhohora zahopili britanci j peretvorili na svoyu torgovelnu faktoriyu Niderlandi lishe v 1824 roci vidmovilisya vid pretenzij na Singapur Na toj moment na ostrovi prozhivalo 120 malajciv i 30 kitajciv Slidom za pershimi britanskimi soldatami i chinovnikami v Singapur pribuli chleni Londonskogo misionerskogo tovaristva sho vidkrili shkolu dlya malajskih i kitajskih hlopchikiv 1826 roku tut vlashtuvalisya anglikani v 1864 roci 1881 roku presviteriani v 1885 roci metodisti U 1824 roci zgidno z materialami pershogo perepisu naselennya tut vzhe meshkalo 4 6 tis malajciv 3 3 tis kitajciv i 0 8 tis indijciv Masova immigraciya indijskogo naselennya rozpochalasya v 30 h rokah XIX stolittya koli v Britanskij Indiyi v rezultati rujnuvannya gromadi zbezzemelennya selyan i rozorennya dribnih remisnikiv vidbulosya vidnosne agrarne perenaselennya Tisyachi zakontraktovanih indijciv a takozh indijciv z pomizh soldativ i dribnih chinovnikiv pryamuvali v britanski koloniyi de rozvivalisya plantacijne gospodarstvo i promislovist Do seredini XIX stolittya kitajciv nalichuvalosya 28 tis osib bilsh yak polovina naselennya a do 1901 roku 165 tis majzhe 3 4 naselennya Najbilshih rozmiriv immigraciya z Pivdennogo Kitayu nabula naprikinci XIX na pochatku XX stolittya Ce bulo zumovleno rozshirennyam kauchukovih plantacij i rozvitkom promislovosti osoblivo gumovoyi j olovoplavilnoyi yak v Singapuri tak i v susidnih z nim rajonah Takozh u Singapur pereselyalisya neveliki grupi vihidciv z teritoriyi ninishnih Malajziyi ta Indoneziyi Singapur 1900 rik Sobor Svyatogo Andriya i pam yatnik Stemfordu Rafflzu Na pochatku XX stolittya Singapur staye centrom kitajskoyi politichnoyi emigraciyi tut neodnorazovo buvali Kan Yuvej i Sun Yatsen a takozh centrom vidrodzhennya kitajskoyi j malajskoyi kulturi chomu spriyali malajski musulmanski prosvititeli ta religijni reformatori sho grupuvalisya navkolo zhurnalu Al Imam sho vihodiv u Singapuri Do 1911 roku naselennya Singapuru perevishilo 300 tis osib perevazhno za rahunok kitajskih ta indijskih immigrantiv na vidminu vid poperednih potokiv sho skladalisya perevazhno z torgovciv remisnikiv i slug teper perevazhali zakontraktovani na plantaciyi i zavodi robitniki Pochinayuchi z drugogo desyatilittya XX stolittya shorichnij pripliv immigrantiv stanoviv 150 250 tis osib a v 1927 roci navit dosyag 360 tis Prote bilsha chastina kitajciv ne osidali v Singapuri a z chasom rozselyalisya po inshih teritoriyah Pivdenno Shidnoyi Aziyi Vid 1930 roku masova immigraciya v Singapur bula zaboronena zakon sho prijnyatij v umovah svitovoyi ekonomichnoyi krizi vpershe vvodiv kvotu na v yizd u krayinu immigrantiv cholovikiv kitajskoyi nacionalnosti i podalshe zrostannya naselennya vidbuvavsya perevazhno vnaslidok prirodnogo prirostu 1953 roku novij zakon pro immigraciyu vviv zhorstki obmezhennya na v yizd osib bud yakih nacionalnostej na praktici vin ne poshiryuvavsya na yevropejciv U 1957 roci chastka osib sho narodilisya za kordonom stanovila 35 7 Konfesiya 1849 1911 1921 1931Buddizm daosizm i konfucianstvo 27 526 52 0 216 501 69 4 310 163 72 8 411 665 72 5 Islam 22 007 41 6 53 595 17 3 69 604 16 3 86 827 15 3 Hristiyanstvo 1 861 3 5 16 349 5 2 21 386 5 0 30 068 5 3 Induyizm 1 452 2 8 15 580 5 0 19 772 4 6 31 128 5 5 Sikhizm 146 0 05 1 022 0 2 2 988 0 5 Yudayizm 22 0 04 707 0 2 623 0 2 777 0 14 Inshi konfesiyi 23 0 04 14 0 004 38 0 009 306 0 05 Vidsutni dani 62 0 02 3 269 0 8 3 694 0 7 Zagalom 52 891 100 311 987 100 425 877 100 567 453 100 Dzherelo Lai Ah Eng Religious Diversity in Singapore Institute of SEA Studies 32 str U serpni 1958 roku zareyestrovano partiyu Islamskij ruh U 1959 roci Singapur oficijno progolosheno samovryadnoyu derzhavoyu sho perebuvaye pid opikoyu Velikoyi Britaniyi glavoyu derzhavi stav malayec Inche Yusuf bin Ishak a prem yer ministrom kitayec Li Kuan Yu U serpni 1962 roku zasnovano Indijskij kongres Singapuru U 1963 1965 rokah Singapur vhodiv do skladu Federaciyi Malajziyi v serpni 1965 roku stav nezalezhnoyu derzhavoyu U 1965 roci kitajci stanovili 76 2 naselennya Singapuru malajci 14 6 indijci 7 1 inshi 2 1 Pislya zdobuttya nezalezhnosti malajska mova nabula pochesnogo statusu derzhavnoyi movi a kitajska anglijska i tamilska movi statusu oficijnih Vlada pochala masshtabnu programu ekonomichnih reform poputno usunuvshi bud yaku politichnu opoziciyu u tomu chisli religijnogo spryamuvannya U lipni 1967 na kordoni vvedeno suvorij immigracijnij kontrol z metoyu pripiniti vilnij pripliv robochoyi sili iz susidnoyi Malajziyi U 1970 roci chastka osib sho narodilisya za kordonom stanovila 24 6 46 immigrantiv narodilisya v Kitayi 35 u Malajziyi 10 u Pivdennij Aziyi 5 v Indoneziyi Metodistska cerkva Vesli Stanom na 1973 rik u Singapuri nalichuvalosya blizko 900 tis kitajciv buddistiv 40 naselennya respubliki v tomu chisli 37 prihilnikiv mahayani i 3 prihilnikiv theravadi blizko 700 tis konfucianciv i daoyistiv 30 naselennya do 370 tis musulman 17 naselennya u tomu chisli 16 sunitiv i 1 shiyitiv blizko 140 tis hristiyan ponad 6 naselennya u tomu chisli 3 katolikiv i 3 protestantiv blizko 110 tis induyistiv 6 naselennya 3 tis sikhiv i 1 tis yudeyiv Stanom na 1978 rik u Singapuri prozhivalo 1775 tis kitajciv 265 tis malajciv 110 tis tamiliv u tomu chisli lankijskih tamiliv 50 tis yavanciv 30 tis indonezijskih malajciv 20 tis malayali 15 tis yevroaziativ 10 tis kannara 10 tis pandzhabciv i sindhiv 10 tis hindustanciv i biharciv 9 tis anglijciv 7 tis amerikanciv 5 tis bugiv 3 tis arabiv 2 tis shotlandciv po 1 tis yevreyiv gollandciv i afganciv po kilka soten birmanciv filippinciv tajciv korejciv virmen ispanciv i portugalciv Stanom na 1987 rik 76 1 naselennya Singapuru stanovili kitajci 1 988 6 tis 15 1 malajci 393 8 tis 6 5 indijci 169 1 tis i 2 3 inshi 61 3 tis Zgidno z perepisom 1980 roku 56 zhiteliv Singapuru buli buddistami i daoyistami v perevazhnij bilshosti ce kitajci 1200000 osib Buddizm spoviduvali takozh 1 2 tis indijciv ponad 0 3 tis malajciv i blizko 7 tis osib inshih nacionalnostej 16 naselennya abo 323 8 tis osib spoviduvali islam sered nih perevazhali malajci majzhe 90 musulman Hristiyani stanovili 10 zhiteliv krayini 203 5 tis 79 z yakih kitajci a reshta indijci yevropejci ta inshi etnichni grupi Protestantiv nalichuvalosya 112 tis osib a katolikiv 91 tis Na induyistiv pripadalo 4 naselennya 72 4 tis perevazhna bilshist iz nih vihidci z Indostanu Singapur 1900 1981 roku shob uniknuti socialnih konfliktiv i vidpovidno do novogo ekonomichnogo planu vlada Singapuru uhvalila rishennya postupovo vidmovitisya vid poslug inozemnih robitnikiv perevazhno nizkokvalifikovanih abo zajnyatih u tih galuzyah yaki uryad ne vvazhav prioritetnimi Naprikinci 1982 roku uryad zaboroniv verbuvati robitnikiv z usih azijskih krayin okrim Malajziyi ta Indoneziyi Do kincya 1984 roku za mezhi Singapuru vislano vsih inozemnih robitnikiv okrim zajnyatih u budivnictvi sudnobuduvanni j domashnomu gospodarstvi zdebilshogo tajci filippinci indijci ta bangladeshci Vnaslidok cih zahodiv vid 1981 do 1984 roku zagalna kilkist inozemnih robitnikiv skorotilasya zi 180 tis do 100 tis osib Konfesiya 1980 1990 2000Buddizm 27 0 31 2 42 5 Islam 15 7 15 3 14 9 Hristiyanstvo 10 1 12 7 14 6 Daosizm 30 0 22 4 8 5 Induyizm 3 6 3 7 4 0 Inshi konfesiyi 0 5 0 6 0 6 Nereligijnist 13 0 14 1 14 8 Dzherelo Lai Ah Eng Religious Diversity in Singapore Institute of SEA Studies 37 ark Etnichna grupa konfesiya 1980 1990 2000Kitajci Hristiyanstvo Buddizm Daosizm Inshi konfesiyi Nereligijnist 100 0 10 9 34 3 38 2 0 2 16 4 100 0 14 3 39 4 28 4 0 3 17 7 100 0 16 5 53 6 10 8 0 5 18 6 Malajci Islam Inshi konfesiyi Nereligijnist 100 0 99 6 0 3 0 1 100 0 99 5 0 3 0 2 100 0 99 5 0 4 0 1 Indijci Hristiyanstvo Islam Induyizm Inshi konfesiyi Nereligijnist 100 0 12 5 22 1 56 3 8 0 1 2 100 0 12 2 26 5 53 1 7 1 1 2 100 0 12 1 25 6 55 4 6 3 0 6 Dzherelo Lai Ah Eng Religious Diversity in Singapore Institute of SEA Studies 39 ark Mechet Sultana HussejnaMisiya Shri RamakrishniKolishnij monastir Svyatogo nemovlyati IsusaHram ChajfonkokMechet Sultana Hussejna Konfesiya 1990 Kitajci Malajci Indijci InshiBuddizm 99 6 0 2 0 2 Daosizm 100 Hristiyanstvo 88 3 0 2 6 7 4 8 Katolicizm 78 1 0 2 11 2 10 5 Protestantizm 94 4 0 2 4 0 10 5 Islam 1 0 85 5 12 2 1 6 Induyizm 0 2 0 1 99 5 0 2 Inshi konfesiyi 17 2 0 1 79 4 3 3 Nereligijnist 98 9 0 2 0 6 0 3 Dzherelo Lai Ah Eng Religious Diversity in Singapore Institute of SEA Studies 39 ark Osnovni etnichni grupiHram Guanminshan puczyuye si Stanom na 2010 rik u Singapuri prozhivalo 3771000 osib 2000 rik 3273000 z yakih 74 1 buli kitajcyami u 2000 roci 76 8 13 4 malajcyami u 2000 roci 13 9 9 2 indijcyami u 2000 roci 7 9 i 3 3 nalezhalo do inshih etnichnih grup u 2000 roci 1 4 Stanom na 1973 rik u Singapuri prozhivalo ponad 1700000 kitajciv bilsh yak 370 tis malajciv blizko 155 tis indijciv blizko 40 tis yevropejciv i 25 tis yevrazijciv grupa zmishanogo yevropejsko azijskogo pohodzhennya yevropejsko kitajski yevropejsko indijski a takozh menshoyu miroyu yevropejsko malajski metisi sho rozmovlyali perevazhno anglijskoyu Sered singapurskih kitajciv 43 spoviduvali buddizm gilki mahayana u 2000 roci 53 6 20 1 hristiyanstvo u 2000 roci 16 5 14 4 daosizm u 2000 roci 10 8 0 4 islam u 2000 roci 0 3 0 3 inshi religiyi u 2000 roci 0 3 21 8 vvazhali sebe nereligijnimi u 2000 roci 18 6 Kitajska gromada v perevazhnij bilshosti predstavlena nashadkami vihidciv z pivdennih provincij Kitayu i rozdilena na zemlyactva gunsi za miscem pohodzhennya ta dialektu Ponad 2 5 singapurskih kitajciv stanovlyat fuczyanci hoklo fuchzhou chaoshan i putyan bilsh yak 1 5 guandunci kantonci reshta hajnanci ta Hakka zasnuvali svij pershij hram u Singapuri v 1823 roci kantonci 1824 chaoshan 1826 fuczyanci 1828 hajnanci 1857 Etnokulturni osoblivosti vihidciv iz riznih provincij Kitayu dovgo zberigali svoye znachennya j na novomu misci ale z chasom vtratili svoyu rol Neridko zemlyactva ob yednuyut lyudej odnakovih i sumizhnih profesij Sered singapurskih kitajciv poshireni shlyubi vseredini svoyih zemlyackih gromad Chimalu rol prodovzhuyut vidigravati klanovi asociaciyi postupovo padaye vpliv kolis aktivnih tayemnih tovaristv triad Mechet Sultana Singapur 98 7 malajciv spoviduvali islam 2000 99 6 0 7 hristiyanstvo 2000 0 3 0 2 buddizm 2000 0 1 0 1 induyizm 0 1 inshi religiyi 0 2 vvazhali sebe nereligijnimi 2000 0 1 Do malajciv tradicijno vidnosyat i vihidciv iz Indoneziyi yaki stanovlyat 1 5 chastinu malajskoyi gromadi Singapuru golovnim chinom yavanci a takozh bugisi minangkabau madurci j sundanci Na ostrovah i v deyakih inshih miscyah zbereglisya nashadki aborigeniv Singapuru orang lauti lyudi morya yakih znachnoyu miroyu asimilyuvali inshi malajci Golovnim spoluchnim elementom riznih grup malajskoyi gromadi Singapuru ye islam Vsi malajci vvazhayut sebe yedinoyu gromadoyu hoch i usvidomlyuyut vidminnosti u svoyemu pohodzhenni Zagalom malajci Singapuru majzhe ne vidriznyayutsya vid malajciv Malajziyi volodiyuchi odnakovoyu movoyu ta kulturoyu Hram Shri Ruthra Kaliamman Sered indijciv Singapuru 58 9 spoviduvali induyizm 2000 rik 55 4 21 7 islam 2000 25 6 12 8 hristiyanstvo 2000 12 1 0 8 buddizm 2000 0 7 4 6 inshi religiyi golovnim chinom sikhizm 2000 5 6 1 1 vvazhali sebe nereligijnimi 2000 0 6 Ponad 3 5 indijskoyi gromadi Singapuru stanovlyat tamili u tomu chisli lankijski pislya yakih jdut malayali kannara ta inshi dravidomovni narodi Blizko 1 6 indijciv ye vihidcyami z Pivnichnoyi Indiyi i Pakistanu golovnim chinom pendzhabci a takozh bengalci gudzharatci ta marathi Prozhivayut neveliki grupi singaliv zi Shri Lanki j nepalciv Sered inshih etnichnih grup 57 6 spoviduvali hristiyanstvo 2000 rik 53 3 20 2 buddizm 2000 13 7 9 2 islam 2000 22 3 0 8 induyizm 2000 1 1 0 6 daosizm 2000 0 2 1 1 inshi religiyi 2000 1 3 10 6 vvazhali sebe nereligijnimi 2000 8 1 Sered yevropejciv perevazhayut anglijci prozhivayut takozh amerikanci shotlandci niderlandci yevreyi virmeni j portugalci Yevropejci ta yevrazijci perevazhno protestanti i katoliki yevreyi yudeyi virmeni prihilniki Virmenskoyi apostolskoyi cerkvi U Singapuri ye neveliki gromadi arabiv afganciv yaponciv birmanciv tajciv i korejciv Arabi ye nashadkami vihidciv z riznih krayin Pivnichnoyi Afriki i Blizkogo Shodu v perevazhnij bilshosti voni spoviduyut islam sunitskogo napryamku ale ye nevelika grupa livanskih hristiyan Afganci spoviduyut islam sunitskogo napryamku hanafitskogo mazgabu Krim togo v Singapuri ye znachna gromada trudovih migrantiv z Indiyi Bangladeshu i Kitayu yaki zajnyati na nizkooplachuvanih robotah napriklad u budivnictvi na transporti u sferi gromadskogo harchuvannya na sudnobudivnih verfyah yaki buduyut naftovi platformi Voni prozhivayut u gurtozhitkah ta vidsilayut bilshu chastinu zaroblenih groshej na batkivshinu Bilshist cih immigrantiv pislya zakinchennya kontraktu povertayutsya dodomu ale deyaki osidayut u Singapuri Na yedinomu sho pracyuye kladovishi Cajcogan isnuyut okremi sekciyi dlya pohovannya hristiyan kitajciv induyistiv musulman yevreyiv parsiv i bahayistiv U privatnih i municipalnih kolumbariyah takozh isnuyut okremi sekciyi dlya riznih etno religijnih grup KonfesiyiBuddizm Buddijska ceremoniya Stanom na 2010 rik 33 3 naselennya Singapuru spoviduvali buddizm 2000 rik 42 4 Najbilshoyu za chiselnistyu grupoyu poslidovnikiv buddizmu gilki mahayana ye kitajci Takozh ye neveliki gromadi prihilnikiv gilok theravada i vadzhrayana vihidci zi Shri Lanki M yanmi j Tayilandu v yetnamci yaponci chastina indijciv neveliki grupi malajciv yevropejciv yevroaziativ i amerikanciv Vsi buddijski gromadi Singapuru avtonomni hrami sho stvoryuyutsya perevazhno na etnokonfesijnij osnovi ye centrami religijnoyi aktivnosti dlya svoyih parafij U krayini aktivni buddijski misioneri z Tajvanyu Shri Lanki Tibetu i Yaponiyi Mahayana v Singapuri predstavlena kilkoma shkolami zokrema czintuczun i chan vadzhrayana shkolami i Nyingma Aktivnist zarubizhnih misioneriv prizvela do togo sho bilshist hramiv i religijnih centriv Singapuru rozdililosya na tri osnovni techiyi kitajskij tradicijnij tajskij i tibetskij buddizm Buddizm vidigraye veliku rol u pobuti ta povsyakdennomu zhitti kitajskoyi gromadi U gromadskomu ta socialnomu zhitti buddisti diyut aktivnishe nizh prihilniki daosizmu i konfucianstva a organizaciyi prihilnikiv theravadi postupayutsya za rozmahom mahayanistskim U krayini ye kilka velikih buddijskij organizacij Buddijska sangha Singapuru sho ob yednuye vsih buddistiv Kitajska buddijska asociaciya Buddijskij soyuz Buddijska federaciya Singapuru Singapurska buddijska lozha Wat Ananda Youth WAY ta inshi Sered najbilsh vplivovih i chislennih buddijskih ob yednan lidiruyut ti u skladi yakih perevazhno kitajci prihilniki mahayani Buddijska sangha vhodit do skladu Vsesvitnogo bratstva buddistiv i volodiye hramami monastiryami shkolami molodizhnimi centrami riznoyu neruhomistyu vidavnictvom i nizkoyu drukovanih vidan riznu religijnu hroniku regulyarno drukuyut i u svitskij presi Vprodovzh ostannih desyatilit u Singapuri utvorilisya novi buddijski organizaciyi osoblivo ti sho predstavlyayut populyarnu techiyu en u tomu chisli tajvanska tajvanskij Fond Ciczi i amerikanska Mizhnarodna asociaciya Svitlo Buddi Ne postupayutsya yim v aktivnosti j rizni organizaciyi tibetskogo buddizmu a takozh prihilniki hristiyanizovanogo buddizmu Thekchen Choling Gelugpa Buddhist Association Tibetan Buddhist center PannaYouth Center U kitajskih shkolah osoblivo pochatkovih znachnu uvagu pridilyayut vikladannyu osnov buddizmu Koordinaciyeyu suto konfesijnoyi diyalnosti vsih singapurskih buddijskih gromad zajmayetsya zasnovana 1978 roku Singapurska organizaciya Budda yana v yiyi skladi duhovni osobi sho nalezhat do oboh gilok buddizmu Vona zh zajmayetsya poshirennyam idej buddizmu vstanovlennyam kontaktiv iz predstavnikami inshih virospovidan blagodijnistyu ale ne kontrolyuye okremi gromadi Sered blagodijnih i kulturno prosvitnickih ustanov gilki mahayana pomitne misce posidayut Nanyanske viddilennya buddijskoyi kulturi i Singapurska zagalnodostupna klinika Novi organizaciyi gumanistichnogo buddizmu aktivno naroshuyut svoyu prisutnist v interneti vidayut gazeti i zhurnali zasnovuyut gromadski centri dlya molodi ta lyudej pohilogo viku osvitni centri i programi medichni ustanovi Takij prozelitizm prizviv do togo sho bagato fahivciv pochali podilyati singapurskih buddistiv na prihilnikiv tradicijnogo i reformistskogo buddizmu spochatku pershih bulo bilshe ale kilkist drugih zrostala shvidkimi tempami Do tradicionalistiv nalezhat prihilniki kitajskogo sinkretizmu todi yak reformisti vistupayut za ochishennya buddizmu vid riznih nasharuvan zaboboniv mistichnih ritualiv i povernennya do vitokiv kanonichnoyi viri osoblivij nagolos voni roblyat na perevazi buddijskoyi ideologiyi nad ritualami Hram muzej Zuba BuddiHram PradzhnyaHram Guanminshan puczyue siHram Guanyin tan foczuHram Lyan Shan Shuan Lin U Singapuri isnuye bezlich buddijskih hramiv i monastiriv yak davnih tak i suchasnih Najstarshim buddijskoyi daoskim hramom fuczyanskoyi gromadi ye Thian Hok Keng Hram bozhestvennogo blazhenstva yakij zasnuvali kitajski moryaki v 1839 roci Odin z hramiv kompleksu prisvyachenij bogini Maczu inshij bogini Guanyin 1849 roku v pagodi na teritoriyi hramu zasnovano pershu kitajsku shkolu v Singapuri Vazhlive znachennya maye monastir sho pobudovanij 1902 roku na pozhertvuvannya fuczyanskoyi gromadi i nalezhit do shkoli chan Najstarshim hramom theravadi ye Maha Sasana Ramsi vin zhe Birmanskij hram yakij zasnuvali birmanci v 1875 roci Krim togo do gilki theravada nalezhat tajskij hram Vat Ananda Metyarama sho pobudovanij 1925 roku Hram tisyachi lampad sho jogo zasnuvav tajskij chenec u 1927 roci i hram Vat Palelaj sho zasnovanij 1963 roku dlya tajskoyi gromadi v period yiyi zrostannya Takozh isnuye zasnovanij 1989 roku buddijskij centr Amitabha sho nalezhit do tibetskogo buddizmu U singapurskomu Chajnatauni roztashovanij velikij hram muzej Zuba Buddi yakij oficijno rozpochav robotu 2007 roku Buddijskij molodizhnij centrHram Shak yamuni Budda GayaBirmanskij hramHram Tyan Hok Keng Najbilshim monastirskim kompleksom Singapuru ye Guanminshan puczyue si sho zasnovanij 1921 roku dlya chislennih monahiv yaki pribuli do mista j ne mali dahu nad golovoyu Sogodni do skladu kompleksu vhodyat krematorij kolumbarij biblioteka zali dlya ceremonij i vistupiv sanatorij navchalni zakladi a takozh kilka hramiv pagod i paviljoniv Do chisla drevnih i velmishanovnih buddijskih hramiv nalezhat Guanyin tan foczu sho zasnovanij kitajcyami v 1884 roci i prisvyachenij Guanyin Tak samo populyarnij sered viryan memorialnij hram Baoensi sho zasnovanij 1954 roku i prisvyachenij vsim zagiblim pid chas yaponskoyi okupaciyi Singapuru Sered buddijskih navchalnih ta prosvitnickih zakladiv mozhna vidznachiti serednyu shkolu Mandzhusri yaku zasnuvala 1982 roku Buddijska federaciya Singapuru zasnovanu v 1983 roci buddijsku biblioteku i buddijsku shkolu pri nij zasnovanij u 1993 roci koledzh Buddizm end Pali afilijovanij z odnojmennim lankijskim universitetom i zasnovanij 2005 roku Singapurskij buddijskij koledzh Golovnim svyatom singapurskih buddistiv yake vnesli do spisku zagalnoderzhavnih vihidnih dniv i shiroko vidznachayut ne lishe buddisti ye Vesak Vid pochatku britanskoyi kolonizaciyi Singapuru syudi hlinuli pereselenci z Pivdennogo Kitayu prinisshi z soboyu j svoyi religijni kulti Bilshist cih pershih immigrantiv spoviduvali svoyeridnij sinkretizm sho ob yednuvav pokloninnya Buddi bodhisattvam Konfuciyu i riznim bozhestvam daoskogo panteonu Slidom za kitajskimi robitnikami do Singapuru pribuli j pershi chenci a 1828 roku na ostrovi z yavivsya i pershij buddijskij hram spochatku monahi pridilyali bagato uvagi ritualnij storoni buddizmu i ne proyavlyali aktivnist u propoviduvanni dgarmi Naprikinci XIX na pochatku XX stolittya do Singapuru pribulo kilka avtoritetnih buddijskih chenciv odni na shlyahu do Indiyi inshi specialno na zaproshennya kitajskoyi gromadi za yakimi potyagnulisya j inshi brati 1898 roku zasnovano najstarishij buddijskij monastir Lyanshan Shuanlin u 1921 roci nini najbilshij monastirskij kompleks Guanminshan puczyue si 1927 roku zasnovano Kitajsku buddijsku asociaciyu yaka aktivno zajnyalasya osvitoyu ta socialnim zabezpechennyam miscevih buddistiv V ostannij chverti XX stolittya buddizm buv religiyeyu Singapuru sho zrostala najshvidshe 27 0 naselennya v 1980 roci 31 2 1990 42 5 2000 Do pochatku XXI stolittya vzhe 65 kitajskih buddistiv vvazhalisya prihilnikami reformatorskogo techiyi vidkinuvshi tradiciyi sinkretizmu comu spriyala politika i vladi i Buddijskoyi sanghi i misioneriv reformistiv Odnak u pershomu desyatilitti XXI stolittya chastka buddistiv skorotilasya a vidsotok daosiv i prihilnikiv kitajskogo sinkretizmu navpaki zris Hristiyanstvo Cerkva Siti Harvest Stanom na 2010 rik hristiyanstvo spoviduvali 18 3 singapurciv u 2000 roci 14 6 Cya religiya pochala poshiryuvatisya sered miscevogo naselennya u pershij polovini XIX stolittya zavdyaki yevropejskim misioneram Krim togo yiyi nosiyami buli vzhe zverneni v hristiyanstvo predstavniki narodiv inshih chastin Aziyi kitajci ta indijci sho pribuvali v Singapur Sogodni najbilsh velikimi etnichnimi grupami sered hristiyan ye kitajci anglijci ta indijci hristiyani kitajci perevazhno prihilniki rimo katolickoyi cerkvi anglijci anglikanskoyi cerkvi indijci metodistskoyi U krayini predstavleni chislenni hristiyanski napryamki ta organizaciyi bilshist stanovlyat poslidovniki zahidnogo hristiyanstva katoliki i protestanti ale ye i nevelika grupa prihilnikiv shidnogo hristiyanstva virmeni pravoslavni ta uniati Najbilshu aktivnist sered hristiyanskih organizacij proyavlyayut molodizhni ob yednannya Vid 1960 h rokiv rozgortayetsya diyalnist Tovaristva shkolyariv hristiyan Molodi za Hrista i Tovaristva yevangelichnih studentiv 1976 roku zasnovano hristiyanske tovaristvo po borotbi z narkomaniyeyu Golovnimi svyatami singapurskih hristiyan sho vhodyat u rozryad zagalnoderzhavnih vihidnih dniv ye Strasna p yatnicya i Rizdvo Hristove Katolicizm Dokladnishe Katolicka cerkva v Singapuri Bilshist prihilnikiv katolicizmu stanovlyat kitajci reshta yevropejci amerikanci nimci portugalci ispanci shotlandci indijci grupi malayali telugu tamiliv singaliv filippinci indonezijci korejci ta yaponci Ye nevelika frankomovna katolicka gromada sho perebuvaye pid patronatom Parizkogo tovaristva zakordonnih misij Vzhe v XVI stolitti na ostrovi vlashtuvalasya portugalska katolicka misiya potim stali pribuvati francuzki misioneri katoliki 1841 roku v Singapuri zasnovano yepiskopat pid kerivnictvom yakogo perebuvalo blizko 500 miscevih katolikiv Naprikinci XIX na pochatku XX stolittya veliku rol u poshirenni katolicizmu i budivnictvi hramiv v Singapuri vidigrav kitajskij komersant i filantrop Hioko Chan Lou Rimo katolicka cerkva maye svoyi sobori pritulki gumanitarni fondi osvitni programi shkoli i seminariyu vipuskaye riznu religijnu literaturu i periodiku v katolickih navchalnih zakladah navchayetsya chimalo ditej z simej sho nalezhat do inshih konfesij Ocholyuye miscevu katolicku gromadu arhiyepiskop z pomizh singapurskih kitajciv stvoreno 1972 roku Kafedralnim soborom singapurskoyi arhiyeparhiyi ye sobor Dobrogo Pastirya yakij pobudovano 1847 roku vin zhe ye centrom kitajskih korejskih i filippinskih katolikiv Sered inshih katolickih hramiv Singapuru pomitni cerkva Svyatih Petra i Pavla yaku pobudovano 1870 roku cerkva Lurdskoyi Bozhoyi Materi 1888 rik centr tamilskih i singalskih katolikiv cerkva Rizdva Presvyatoyi Divi Mariyi 1901 rik cerkva Svyatogo Simejstva 1902 rik centr katolikiv peranakan cerkva Najsvyatishogo Sercya Isusa 1910 rik cerkva Svyatogo Josipa 1912 rik centr portugalskih yevrazijciv abo kristangiv cerkva Svyatoyi Terezi 1928 rik cerkva Noveni 1950 rik cerkva Svyatogo Franciska Ksaveriya 1958 rik cerkva Svyatoyi Trijci 1988 cerkva Presvyatoyi Divi Mariyi Carici Angeliv 2003 kaplicya Dobrogo Pastirya centr frankomovnih katolikiv Sobor Dobrogo PastiryaCerkva Svyatogo JosipaCerkva NoveniCerkva Lurdskoyi Bogomateri Protestantstvo Sered protestantskih organizacij pershist trimaye Cerkva provinciyi Pivdenno Shidna Aziyi sho stvorena 1996 roku i vhodit do skladu Anglikanskogo tovaristva vona perebuvaye v povnij kanonichnij yednosti z Cerkvoyu Angliyi i ob yednuye viryan u samostijnij Anglikanskij diocez Singapuru yakim keruye miscevij yepiskop kitayec Anglikanska cerkva volodiye nizkoyu hramiv i shkil u tomu chisli kafedralnim soborom Svyatogo Andriya sho zasnovanij 1835 roku znesenij u 1855 roci perebudovanij u 1856 1861 rokah cerkvoyu Svyatogo Georgiya cerkvoyu Spasitelya cerkvoyu Svyatogo Matviya i cerkvoyu Svyatoyi Trijci Singapurski metodisti pidporyadkovani Metodistskij cerkvi Singapuru yaku ocholyuye yepiskop kitayec Voni mayut blizko 50 cerkov i kilka desyatkiv shkil u tomu chisli cerkvu Telok Ajer i cerkov Uesli Presviterianstvo predstavlene nevelikoyu gromadoyu sho diye v Singapuri vid 1856 roku cya cerkva tisno pov yazana z misionerskimi centrami Pivnichnoyi Ameriki Presviteriani mayut kilka hramiv i shkil u tomu chisli cerkvu Prinsep strit sho zasnovana 1843 roku cerkvu Orchard roud i cerkvu Betel a takozh vipuskayut svij drukovanij organ Sent Endryus Autluk Baptisti ob yednani v Singapursku baptistsku ugodu stvorena 1974 roku mayut ponad tri desyatki cerkov u tomu chisli cerkvu Tovaristva viri i Mizhnarodnu baptistsku cerkvu Takozh u krayini predstavleni Yevangelichna vilna cerkva Amerikanska lyuteranska misiya Baptistski cerkvi Malajziyi Presviterianska cerkva Koreyi Presviterianska cerkva zhittyevoyi Bibliyi Asambleyi Boga Cerkva adventistiv somogo dnya Biblijne tovaristvo Malajziyi Singapuru i Bruneyu Ruh studentiv hristiyan Krim togo vid 1864 roku pid kerivnictvom amerikanskih misioneriv u Singapuri diye Asambleya pobratimiv Pochatok diyalnosti protestantskoyi gromadi poklali pribuli do Singapuru razom z pershimi britancyami chleni Londonskogo misionerskogo tovaristva i anglikanski misioneri Na rubezhi XIX XX stolit anglikanski misiyi zitknulisya z konkurenciyeyu amerikanskih misioneriv osoblivo metodistiv U rezultati amerikanci peremogli v comu supernictvi i vidtodi verhivka protestantskoyi gromadi Singapuru perestala buti perevazhno yevropejskoyu i chastkovo yevrazijskoyu Vona stala popovnyuvatisya timi kompradorami z chisla kitajciv ta indijciv yaki spodivalisya z prijnyattyam hristiyanstva pridbati dodatkovi pilgi i vigodi v svoyih kontaktah iz Zahodom 1905 roku v Singapuri vlashtuvalisya adventisti somogo dnya 1926 chleni Asamblej Boga 1927 lyuterani 1935 chleni Armiyi poryatunku 1937 baptisti 1952 biblijni presviteriani i chleni Hristiyanskoyi nacionalnoyi yevangelistskoyi komisiyi 1968 mormoni U 70 h rokah XX stolittya kerivnictvo hristiyanskim ruhom zitknulosya z opoziciyeyu na choli yakoyi stoyali radikalno nalashtovani studenti ta molodi inteligenti v tomu chisli deyaki derzhsluzhbovci sho zvertalisya do rannohristiyanskih tradicij Voni namagalisya polipshiti stanovishe trudivnikiv nadavali dopomogu bezrobitnim vidpovidno do svoyih perekonan virishuvali trudovi konflikti ale zreshtoyu ne dosyagli hocha b u chomus istotnih rezultativ V ostanni desyatilittya najbilsh aktivno zbilshuyut chislo svoyih prihilnikiv osoblivo sered molodi p yatidesyatniki baptisti i predstavniki harizmatichnogo ruhu Cerkva Siti Harvest Cerkva Nova Svitobudova Baptistska Cerkva Tovaristva viri Cerkva Serce Boga Blagodatna asambleya Boga Cerkva Elim Gromadska Cerkva Narizhnogo Kamenyu Cerkva Nashogo Spasitelya Nezalezhno presviterianska cerkva Vifaniyi i Yevangelskij mayak Sobor Svyatogo AndriyaVirmenska cerkvaCerkva Svyatoyi TrijciCerkva Telok Ayer Pravoslavna cerkva U Singapuri isnuye nevelika gromada prihilnikiv Virmenskoyi apostolskoyi cerkvi Perevazhno ce nashadki virmen yaki priyihali z Iranu i Britanskoyi Indiyi v drugij polovini XIX stolittya voni prozhivayut v nevelikomu kvartali navkolo Armeniyen strit Golovnim hramom gromadi ye cerkva Svyatogo Grigoriya Prosvititelya yaku pobudovano 1835 roku najstarishij hristiyanskij hram Singapuru Rosijska pravoslavna cerkva maye v Singapuri prihid Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici 2008 roku utvoreno Singapursku metropoliyu Konstantinopolskoyi pravoslavnoyi cerkvi sho ohoplyuye krayini Pivdenno Shidnoyi ta Pivdennoyi Aziyi Takozh v krayini predstavleni Sirijska pravoslavna cerkva i Ukrayinska greko katolicka cerkva misceva gromada pidporyadkovana yepiskopu melburnskoyi yeparhiyi Svyatih Petra i Pavla U 2008 roci utvoreno Singapursku metropoliyu Konstantinopolskoyi pravoslavnoyi cerkvi sho ohoplyuye krayini Pivdenno Shidnoyi ta Pivdennoyi Aziyi Hristiyanska osvita Vazhlive misce v misionerskij ta blagodijnij diyalnosti hristiyanskih organizacij zajmaye osvita Tut trimaye pershist katolicka cerkva yakij u Singapuri pidporyadkovani desyatki dityachih sadkiv pochatkovih i serednih shkil koledzhiv Katolicka sistema osviti posidaye druge misce pislya sistemi derzhavnih shkil i ohoplyuye blizko 65 tis uchniv Katolicki navchalni zakladi perebuvayut pid upravlinnyam Kongregaciyi Svyatogo nemovlyati Isusa diye v Singapuri vid 1854 roku kongregaciyi Brati hristiyanskih shkil Lasallianskogo bratstva Maristskogo bratstva bratstva Svyatogo Gabrielya kongregaciyi Franciskanki Misionerki Mariyi i kanossianciv Sered najprestizhnishih shkil vidilyayutsya pochatkovi shkoli Bogomateri Dobroyi Poradnici Katonga Kellok Bogomateri Carici Miru Svyatogo Josipa Svyatogo Stefana Svyatogo Gabrielya i Toa Pajoh seredni shkoli Katonga Toa Pajoh Svyatogo Josipa Svyatoyi Terezi Svyatogo Mikolaya Svyatogo Antoniya Svyatogo Gabrielya Svyatogo Patrika Hajsin Svyatih Beznevinnih SJI International High School i Catholic High School a takozh Katolickij koledzh dlya pidlitkiv Katolicka shkola Rizdva BogorodiciMetodistska Anglo kitajska shkolaMetodistskih Anglo kitajska shkolaAnglikanska shkola Svyatogo Andriya Anglikanskij cerkvi nalezhit osvitnij kompleks Svyatogo Andriya sho ohoplyuye koledzh pochatkovu ta serednyu shkoli a takozh Anglican High School pochatkova shkola Svyatoyi Margariti i serednya shkola Svyatoyi Margariti serednya shkola Cerkvi Hrista pochatkova shkola Svyatoyi Hildi i serednya shkola Svyatoyi Hildi Metodistam nalezhat osvitnij kompleks Anglo kitajskoyi shkoli serednya i pochatkova shkoli z dekilkoma filiyami serednya i pochatkova shkoli dlya divchat Pajya Lebar Metodistska shkola dlya divchat serednya i pochatkova seredni shkoli Gejlang i Fejrfild Anglo kitajskij koledzh dlya pidlitkiv pochatkovi shkoli Gejlang i Fejrfild Presviterianam nalezhat pochatkova shkola Gochzhuan pochatkova shkola Pejhua serednya shkola Gochzhuan i Presbyterian High School Krim togo anglikanskomu diocezu Singapuru nalezhat dityachi sadki centri dityachogo rozvitku kilka medichnih ustanov sho ob yednani pid upravlinnyam likarni misiyi Svyatogo Andriya Metodisti kontrolyuyut kliniku i gurtozhitok dlya bezdomnih ditej Lyuteranska cerkva Singapuru maye dityachi sadki ta centri a takozh teologichni koledzhi Anglikani lyuterani metodisti ta presviteriani v 1948 roci spilno zasnuvali Teologichnij koledzh Trijci navchannya v yakomu prohodit anglijskoyu ta kitajskoyu movami P yatidesyatniki i harizmatiki v 1979 roci zasnuvali koledzh seminariyu Hristiyanskogo centru Trijci 1992 roku v Singapuri vidkrilasya mizhcerkovna Teologichna shkola Shidnoyi Aziyi Islam Mechet an nadhoDokladnishe Islam u Singapuri Stanom na 2010 rik islamu dotrimuvalosya 14 7 naselennya Singapuru 2000 rik 14 9 Islam poshirivsya na teritoriyi Singapuru v XIV XV stolittyah osoblivo za chasiv Malakkskogo sultanatu hocha slidi islamskoyi prisutnosti na teritoriyi suchasnogo Singapuru syagayut she XI XIII stolit Pislya vstanovlennya britanskogo panuvannya u zv yazku z priplivom kitajskih immigrantiv islam postupovo buv vidsunutij na drugij plan Nini osnovnimi prihilnikami islamu ye malajci arabi chastina indijciv i nevelika grupa kitajciv U Singapuri perevazhaye sunnizm shafijskogo mazgabu yakij spoviduye bilshist malajciv chastina arabiv vihidciv iz Hadramauta arabska gromada shafiyitiv volodiye kilkoma vlasnimi mechetyami Singapurski shafiyiti mayut u svoyemu rozporyadzhenni mecheti islamski centri pochatkovi shkoli ta medrese a takozh pidtrimuyut zv yazki z gromadami i navchalnimi zakladami Malajziyi Indoneziyi ta Yemenu Prihilniki hanafijskogo mazgabu ye sered vihidciv z Pakistanu ta Indiyi Takozh u Singapuri predstavleni ismayiliti perevazhno vihidci z Pakistanu ibaditi vihidci z Omanu i ahmaditi chastina pakistanciv indijciv i nevelika grupa malajciv Singapur ye centrom misionerskoyi diyalnosti sekti ahmadiye v Pivdenno Shidnij Aziyi tut roztashovane vidavnictvo Al Ahmadiye Pres sho vipuskaye religijnu literaturu i periodiku malajskoyu ta anglijskoyu movami Vid 1958 roku shlyuborozluchnimi ta inshimi simejno shlyubnimi spravami musulman Singapuru zajmayetsya shariatskij sud Oskilki kilkist rozluchen bula dosit znachnoyu vlada pri sudah organizuvala radi yaki mayut provoditi poperedni besidi zaradi primirennya i zapobigannya rozpadu sim yi Vidpovidno do nizki zakonodavchih zahodiv yaksho spravu rozluchennya rozglyadaye shariatskij sud to peredbachenij zahist majnovih prav rozluchenih zhinok i yihnih ditej Do vihodu Singapuru zi skladu Federaciyi Malajziyi 1965 rik na ostrovi diyala Malajska islamska partiya a sam Singapur buv klyuchovim perevalochnim punktom dlya palomnikiv sho virushali z riznih krayin Pivdenno Shidnoyi Aziyi do Mekki Nini v krayini diyut Islamska partiya Singapuru i partiya Islamskij ruh ob yednuyut musulman vsih nacionalnostej malajciv yavanciv indijciv pakistanciv arabiv i afganciv Spravami musulman i lobiyuvannyam interesiv gromadi zajmayetsya Medzhlis Uguma islam Singapuru stvorenij 1968 roku Sklad ciyeyi radi chastkovo obirayetsya chastkovo priznachayetsya strokom na tri roki vsih chleniv radi na choli z muftiyem Singapuru zatverdzhuye na posadi osobisto prezident krayini Zi stin Islamskogo religijnoyi radi vihodyat teksti fetv i hutb Posadovci Islamskogo religijnoyi radi zbirayut z musulman religijni podatki i pozhertvuvannya kontrolyuyut diyalnist islamskih pochatkovih shkil i medrese stezhat za stanom mechetej musulmanskih kladovish i vakufiv vlashtovuyut konkursi chitciv Koranu provodyat konsultaciyi shodo riznih pitan shariatu Takozh voni stezhat za tim yak musulmani vikonuyut svoyi religijni obov yazki take stezhennya maye yuridichnu pidstavu u viglyadi zakonu 1966 roku yakij nakazuye musulmanam neuhilno vikonuvati ci obov yazki a takozh ukazu 1968 yakij opisuye zahodi pokarannya dlya porushnikiv blagochestya Islamska religijna rada Singapuru vid 1975 roku kontrolyuye zdijsnennya hadzhu i vid 1982 roku provodit obov yazkovu oficijnu reyestraciyu palomnikiv yaki do togo zh mayut virushati do Mekki lishe na litakah Singapore Airlines abo Saudi Arabian Airlines Mechet Abdul GaffurMechet DzhamajMechet Omar Kampong MelakaMechet Sultana HussejnaMechet Hadzha Fatima Sered starih mechetej Singapuru vidilyayutsya yaku zasnuvav 1820 roku arabskij kupec z Palembanga yaku pobuduvav u 1826 roci sultan Dzhohora yaku pobuduvali v 1826 roci tamilski musulmani v rajoni chajnataunu Al Abrar yaku zasnuvali 1827 roku v Chajnatauni vihidci z Koromandelskogo berega yaku pobuduvali v 1830 roci indijski kupci z koromandelskogo berega Hadzha Fatima yaku pobuduvala 1846 roku bagata malajska rodina i Abdul Gaffur abo Indijska mechet yaku pobuduvali v 1907 roci indijski kupci v rajoni Do pislyavoyennih i novih mechetej nalezhat Ahmad Ibragim 1955 rik yaku pobuduvali 1962 roku vihidci z Kerali 1981 Al Falah i Darul Makmur obidvi 1987 1999 Al Iman 2003 i An Nadha 2006 Poslidovniki sekti ahmadiye mayut yedinu v Singapuri mechet Taha sho roztashovana v rajoni Gejlang Najbilshimi singapurskimi medrese ye Aldzhunid al Islamiya Alsagoff al Arabiya Al Irs yad al Islamiya i Al Maarif al Islamiya de uchniv navchayut arabskoyi movi j osnov bogoslov ya Golovnimi svyatami singapurskih musulman yaki vhodyat u rozryad zagalnoderzhavnih vihidnih dniv ye Hari Rajya Puasa sho znamenuye zakinchennya misyachnogo postu v misyac Ramadan i Hari Rajya Hadzhi sho vidznachayetsya z nagodi zakinchennya hadzhu do Mekki Mechet Al AnsarMechet MalabarMechet Nagore Durga Daosizm Stanom na 2010 rik daosizm spoviduvali 10 9 singapurciv 2000 rik 8 5 Vpliv obryadovoyi storoni daosizmu pomitnij i v buddistiv i v konfucianciv osoblivo ce proyavlyaye sebe v pohoronnih obryadah Ci religiyi utvoryuyut svoyeridnu triadu v yakij dosit skladno vidiliti prihilnikiv tiyeyi chi inshoyi techiyi v chistomu viglyadi detalnishe chitajte pro ce v rozdili Kitajskij religijnij sinkretizm Sered singapurskih daoyistiv najbilsh shanovani Yuj di Syuan Vu Guan Yuj Maczu i Shandi a takozh Fulushou bog Fortuni buddijski Amitabha j Guanyin Populyarnim elementom daosizmu ye ozdorovcha gimnastika j bojove mistectvo tajczicyuan 1990 roku zasnovano Daosku federaciyu Singapuru z yakoyu afilijovani blizko p yatisot hramiv svyatilish i organizacij 1996 roku utvoreno Daosku misiyu Singapuru Najstarishimi daoskimi hramami Singapuru ye pobudovanij u 1855 roci i zasnovanij 1876 roku Sered inshih daoskih hramiv vidilyayutsya Hongsuansi yakij pobuduvali v 1913 roci fuczyanci i Ance syan ong yakij zasnuvali u 20 h rokah HH stolittya vihidci z Guanduna Hram Ance syan ongHram HongsuansiHram Yue Haj CinHram LiongsansiHram Chenshiczunci Induyizm Stanom na 2010 rik induyizmu dotrimuvalosya 5 1 naselennya Singapuru 2000 rik 4 0 Induyizm perevazhaye sered vihidciv z Pivdennoyi Indiyi tamiliv malayali kannara i telugu yaki stanovlyat bilshist u indijskij gromadi Singapuru Perevazhna bilshist induyistiv ye poslidovnikami shivayizmu sered tamiliv shiroko poshirenij kult lingama reshta shaktizmu osoblivo malayali i vishnuyizmu Dlya miscevih induyistiv harakterna slabka prihilnist do dotrimannya kastovih zaboron i obmezhen Golovnimi svyatami induyistiv ye Divali svyato Vogniv svyato Spokuti Pongal svyato vrozhayu Putandu Holi svyato vesni abo svyato farb Timiti ceremoniya hodinnya po vognyu i svyatkuvannya prisvyacheni golovnim bozhestvam induyistskogo panteonu Brahmi Krishni Vishnu Shivi Ganeshi Kali i t d napriklad Mahashivaratri velika nich Shivi i Navaratri dev yat nochej Divali ye v Singapuri oficijnim vihidnim dnem Harakternoyu osoblivistyu Singapuru ye te sho bagato kitajciv perevazhno buddisti i daosi berut uchast u induyistskih ceremoniyah svyatah i festivalyah a takozh zhertvuyut groshi dlya induyistskih hramiv Hram Shri MariammanHram Shri Shrinivasa PerumalHram ChettyarHram Shri Shiva DurgaHram Shri Krishnan Najstarishim induyistskim hramom Singapuru ye sho prisvyachenij bogini a takozh Rami Durzi i Ganeshi Jogo zasnuvav u 1827 roci bagatij tamilskij komersant Hram roztashovanij v centri chajnataunu Sered inshih najvazhlivishih induyistskih hramiv vidilyayutsya Shri Vadapathira Kaliamman zasnovanij u 1830 roci i prisvyachenij bogini Kali zasnovanij v 1855 roci v rajoni i prisvyachenij Vishnu abo Chettyar pobudovanij u 1859 roci na koshti tamilskih lihvariv Chetto i prisvyachenij Shivi i Muruganu Shri Shivan zasnovanij v 50 h rokah XIX stolittya i prisvyachenij Shivi yakij pobuduvali 1881 roku vihidci z Bengaliyi i prisvyachenij bogini Kali Shri Manmatha Karuneshvarar zasnovanij v 1888 roci na koshti tamilskoyi gromadi i prisvyachenij Shivi Shri Shiva Durga zasnovanij v 1906 roci i prisvyachenij Shivi i Durzi Shri Ruthra Kaliamman pobudovanij v 1913 roci i prisvyachenij bogini Kali Takozh u Singapuri roztashovani induyistski hrami Shri Senpaga Vinayagar zasnovanij v 1923 roci gromadoyu cejlonskih tamiliv i prisvyachenij Ganeshi Shri Shiva Krishna pobudovanij v 1962 roci i prisvyachenij Shivi i Krishni Shri Ramar prisvyachenij Rami Shri Darma Munishvaran prisvyachenij Shivi Muruganu Ganeshi ta Nagi Shri Krishnan prisvyachenij Krishni Shri Layan Sithi Vinayagar prisvyachenij Ganeshi Hram Shri Lakshminarayan ye centrom nechislennoyi gromadi vihidciv z Pivnichnoyi Indiyi Induyizm stav pomitnoyu konfesiyeyu v Singapuri vzhe v drugij polovini 20 h rokiv XIX stolittya koli syudi pribula persha hvilya tamiliv todi zh voni pobuduvali v Singapuri induyistskij hram Shri Mariamman ale persha svyatinya sho ne dijshla do nashih dniv z yavilasya v Singapuri v 1819 roci zavdyaki indusu z Pinanga Zgodom hramove budivnictvo sho postijno zrostalo finansuvali perevazhno indijski j cejlonski kupci ta lihvari yaki rozbagatili zavdyaki tisnim zv yazkam z britanskoyu administraciyeyu Z chasom z yavilisya deyaki vidminnosti mizh kanonichnimi induyistskimi pripisami i tim yak obryadi zdijsnyuyutsya v zmishanij induyistskij gromadi Singapuru napriklad tut nikoli ne bulo suvorih obmezhen na vidviduvannya hramiv chlenami okremih nizkih kast ne praktikuvalisya vistupi hramovih tancivnic devadasi DivaliDivaliTajpusam Okremi hramovi prihodi v Singapuri faktichno avtonomni Spravami vsiyeyi induyistskoyi gromadi zajmayetsya stvorene v 1917 roci specialne upravlinnya Vono skladayetsya z golovi 10 chleniv ta sekretarya 1968 roku pri comu upravlinni zasnovano viddil The Hindu Endowments Board yakij kontrolyuye diyalnist hramiv i vsyu hramovu vlasnist a takozh keruye induyistskimi dityachimi sadami i blagodijnim ashramom organizovuye golovni induyistski svyata Reforma induyistskogo prava jshla v Singapuri povilnishe nizh v Indiyi Napriklad yaksho zakon pro zaboronu poligamiyi poshirivsya na induyistiv Indiyi u 1955 roci to na singapurskih u 1967 roci Sered chinnih u Singapuri induyistskih ob yednan i organizacij najbilsh aktivni i vplivovi Singapurska Hindu Sabha Asociaciya pivdennoindijskih brahmaniv i pivnichnoindijsau induyistska asociaciya Takozh u Singapuri predstavlena neoinduyistska organizaciya Shri Satya Sayi Sikhizm Sikhskij hram na Silat roud Prihilnikami sikhizmu ye perevazhno pandzhabci bagato z yakih za tradiciyeyu sluzhat v armiyi i policiyi Stanom na 2010 rik v Singapuri nalichuvalosya 9 5 tis sikhiv za inshimi danimi do 15 tis Centralnij sikhskij hram abo Vadda Gurdvara zasnovanij 1912 roku roztashovanij na perehresti vulic Sangej Serangun roud i Tauner roud Krim togo sikhskij gromadi nalezhat hram centr na silat roud sho zasnovanij u 2000 roci i maye v svoyemu skladi biblioteku i akademiyu a takozh gurdvara Khalsa Dharmaka Sabha gurdvara Sahib Ishun i she kilka hramiv Diyalnist sikhskih hramiv ta inshi spravi gromadi kontrolyuye Centralne sikhske hramove upravlinnya zasnovane 1981 roku Yudayizm Yudayizm spoviduye nevelika yevrejska gromada zgidno z riznimi dzherelami vid 300 do 1 tis osib yaka vidokremleno prozhivaye v okremomu kvartali Perevazhno ce vihidci z Zahidnoyi Yevropi ashkenazi sho dotrimuyutsya reformistskogo yudayizmu U Singapuri roztashovani zasnovana v 1878 roci sinagoga Hesed El pobudovana 1905 roku kulturno religijnij centr Yakoba Ballasi nedilna yevrejska shkola i navit koshernij restoran Zv yazkami z gromadskistyu vidaye Yevrejska rada z pitan dobrobutu yaku obirayut shorichno Pershi yevrejski kupci z yavilisya v Singapuri u 20 h rokah XIX stolittya za pohodzhennyam ce buli bagdadski yevreyi sho piznishe perebralisya do Britanskoyi Indiyi 1840 roku tut vlashtuvalisya chleni vplivovoyi sefardskoyi rodini Sasun pislya chogo yevrejska gromada Singapuru stala rosti shvidkimi tempami todi zh u misti z yavilasya persha sinagoga sho roztashovuvalasya na Sinagoga strit Na ostriv migruvali sefardi z Iraku i Persiyi a takozh ashkenazi zi Shidnoyi Yevropi stanom na 1879 rik u Singapuri nalichuvalosya bilsh yak 170 yevreyiv 1905 rik blizko 500 1911 rik blizko 600 v 1931 rik ponad 830 1939 rik blizko 1 tis Voni zajmalisya poserednickoyu torgivleyu mizh Kitayem Indiyeyu ta Yevropoyu osoblivo opiumom i chayem finansovimi operaciyami ta operaciyami z neruhomistyu Pislya Drugoyi svitovoyi vijni bagato yevreyiv viyihali do Avstraliyi Britaniyi SShA ta Izrayilyu U 1955 roci pershim prem yer ministrom Singapuru yakij otrimav chastkovu nezalezhnist stav kolishnij glava miscevoyi yevrejskoyi gromadi Devid Marshall Centr Yakoba BallasiCentr Yakoba BallasiSinagoga Hesed ElSinagoga Magen Avot Dzhajnizm Dzhajnizm predstavlenij u Singapuri dvoma golovnimi techiyami shvetambari i digambari Dzhajnska gromada nalichuye blizko 1 tis osib na 1995 rik blizko 0 7 tis vona ne maye svogo hramu ale maye obshinnij centr z molitovnim zalom i bibliotekoyu Pershi dzhajni pribuli v Singapur na pochatku XX stolittya 1972 rou vlada oficijno zareyestruvala gromadu nini bilshist poslidovnikiv dzhajnizmu stanovlyat gudzharatci reshta pandzhabci i tamili Behayizm Pershi prihilniki Bahayi yaki pribuli z Bombeya oselilisya v Singapuri v seredini XX stolittya 1952 roku obrali pershu miscevu radu gromadi u 1957 roci u bahayistiv z yavilosya svoye kladovishe 1972 roku zasnovano Duhovnu asambleyu Bahayi Singapuru sho ob yednala p yat regionalnih gromad Zoroastrizm U Singapuri ye nevelika gromada parsiv yaka predstavlena vihidcyami z Indiyi ta Pakistanu Pislya Drugoyi svitovoyi vijni torgovci parsi z Kitayu pobuduvali v Singapuri budivlyu dlya provedennya religijnih obryadiv u 1954 roci organizovano Asociaciyu parsiv Singapuru Sered parsiv bulo bagato zamozhnih bankiriv komersantiv vidavciv yuristiv i likariv yaki zhertvuvali groshi na blagodijnist osoblivo na medicinu i osvitu Sogodni gromada parsiv nalichuye ponad 200 osib voni mayut svij obshinnij centr i kladovishe Kitajskij religijnij sinkretizmZnachna chastina kitajskogo naselennya dotrimuyetsya religijnogo sinkretizmu sho poyednuye buddizm daosizm i konfucianstvo a takozh rizni elementi kultu predkiv i drevnogo animizmu ob yednani v tak zvanu kitajsku narodnu religiyu takozh vidomu yak shenizm abo shenczyao Pidrahuvati tochnu kilkist poslidovnikiv cih religij i techij nemozhlivo oskilki bagato kitajskih buddistiv u povsyakdennomu zhitti dotrimuyutsya polozhen konfucianstva i daosizmu zgidno z riznimi ocinkami na pochatku 70 h rokiv HH stolittya konfucianstva dotrimuvalosya blizko tretini kitajciv Singapuru a daosizmu desyata chastina kitajskoyi gromadi Tipovimi prikladami takogo sinkretizmu ye znamenitij hram Tyan Hok Keng hram Fuktakchhi yakij zasnuvali v 1824 roci immigranti hakka i guandunci 1998 roku vidnovleno j peretvoreno na muzej istoriyi rannih kitajskih pereselenciv hram Doumugun yakij pobuduvali 1921 roku vihidci z Guanduna i hram Czinlun si yakij zasnuvali kitajski komersanti v 1941 roci Majzhe v kozhnomu kitajskomu budinku abo kvartiri ye vivtar navkolo yakogo vidbuvayutsya rizni bogosluzhinnya sho pov yazani z chislennimi simejnimi urochistostyami Zazvichaj rol sluzhitelya kultu vikonuye starshij cholovik sim yi ale v bilsh urochistih abo vazhlivih vipadkah kitajci virushayut do obshinnogo hramu Hram Tyan Hok KengHram DoumugunHram Fuktakchhi Krim togo navit kitajci hristiyani shilni do svoyeridnogo religijnogo sinkretizmu Oficijno vvazhayuchi sebe katolikami chi protestantami bagato z nih u sebe vdoma mayut atributi inshih religij poruch z rozp yattyam trimayut vivtar predkiv figurki Buddi chi svyashenni suvoyi a takozh berut uchast u svyatkuvanni Cinminu i Chuncze Sered nevelikoyi chastini kitajciv perevazhno vihidciv z Malakki poshirenij kult en Datuk Gong Natuk kong abo Nadu gong sho poyednuye v sobi elementi doislamskogo kultu duhiv sufizmu i tradicijnih kitajskih viruvan Takozh sered kitajciv silni mistichni obryadi yaki vikonuyut czitun spiritisti j svoyeridni poseredniki mizh svitami lyudej i duhiv Voni zh vikonuyut i religijno obryadovi funkciyi pid chas svyat ta urochistostej vorozhat vikonuyut ritualni tanci tyaoshen zdijsnyuyut magichni rituali vigotovlyayut rizni talismani amuleti i oberegi napriklad dityam chasto odyagayut sribni lancyuzhki zahist vid smerti i pidstupiv nechistoyi sili Kitajci starshogo pokolinnya neridko zvertayutsya do poslug vsilyakih vishuniv chakluniv znahariv provisnikiv mediumiv ekzorcistiv i astrologiv NereligijnistDokladnishe Nereligijnist v Singapuri Nereligijni singapurci nayavni u vsih etnichnih religijnih ta socialnih grupah naselennya krayini Vid 2004 roku neoficijni grupi ateyistiv stali ob yednuvatisya v socialnih merezhah i provoditi svoyi zbori sho stavali vse bilsh populyarnimi Zgidno z perepisom 2010 roku nereligijnimi vvazhali sebe 17 0 singapurciv 2000 14 8 1980 13 pri comu bagato hto z nih zberigaye prihilnist do deyakih obryadiv i ritualiv napriklad shanuyut tradiciyi kultu predkiv 2010 roku v Singapuri zareyestrovano Tovaristvo gumanizmu sho vhodit do skladu Mizhnarodnogo gumanistichnogo i etichnogo soyuzu Spilnota ob yednala u svoyih lavah miscevih gumanistiv ateyistiv skeptikiv vilnodumciv darvinistiv i agnostikiv Tolerantnist i religijna politika vladiMetodistska cerkva Fejrfild Singapur ye svitskoyu derzhavoyu i vidpovidno do jogo konstituciyi prijnyatoyi v 1965 roci vsim gromadyanam respubliki garantovana svoboda virospovidannya Koordinaciyeyu diyalnosti chislennih religijnih ob yednan krayini zajmayetsya Mizhreligijna organizaciya Singapuru utvorena v 1949 roci Yiyi ocholyuye rada yaku obirayut shorichno predstavniki semi najbilshih konfesij buddisti hristiyani musulmani induyisti sikhi yudeyi ta zoroastrijci proporcijno do chisla viryan Takozh z metoyu mizhkonfesijnih kontaktiv u drugij polovini 60 h rokiv XX stolittya uryad zasnuvav Institut z vivchennya religiyi ta suspilstva Deyaki religijni svyata v Singapuri ye oficijnimi i vklyucheni v rozryad vihidnih dniv Vid kolonialnogo periodu Singapur uspadkuvav oficijne viznannya osoblivih u tomu chisli religijnih prav malajskoyi gromadi yak spokonvichnih meshkanciv ostrova a takozh sistemu derzhavnogo naglyadu nad musulmanami j induyistami Popri deklarovanu svobodu virospovidannya krim osoblivogo kontrolyu za musulmanami v krayini faktichno zaboroneni Svidki Yegovi vid 1972 roku i Cerkva Ob yednannya vid 1982 roku yakih vlada viklyuchila z oficijnogo reyestru konfesij Pri comu uryad faktichno lobiyuye interesi malajciv musulman u sferi politiki osviti religiyi kulturi ta movi Vlada pragne vidokremiti rishennya nacionalnih problem vid suto konfesijnih pitan Take rozmezhuvannya vona motivuye namirom zapobigti zagrozi yakij kriyetsya v tomu sho etnichne rozmayittya naselennya poyednuyetsya z perevazhannyam v okremih religijnih grupah tih chi inshih etnosiv 1977 roku v uryadi Singapuru vveli posadu ministra u spravah musulman Na pochatku 80 h rokiv XX stolittya v Singapuri sposterigalasya deyaka aktivizaciya radikalno nalashtovanih predstavnikiv malajskoyi molodi yaki pragnuli vidnoviti tradiciyi rannogo islamu i vimagali polipshennya stanovisha malajskoyi gromadi Vlada zvinuvatila yih v simpatiyah do iranskoyi islamskoyi revolyuciyi u zv yazkah z indonezijskimi islamistami sho vistupali proti rezhimu Suharto i v rozkidanni antiuryadovih listivok na vulicyah Singapuru pislya chogo obrushila represiyi na musulmanskih radikaliv Areshti i goninnya nezabarom prizveli do pripinennya bud yakih nesankcionovanih vladoyu vistupiv Rizdvyana prikrasa v Singapuri Vid 1981 roku funkcionuye specialna sluzhba sho vidpovidaye pered vladoyu za planuvannya ta organizaciyu islamskih religijnih urochistostej i bogoslovskih diskusij za vidannya i rozpovsyudzhennya teologichnoyi literaturi v musulmanskomu seredovishi Vid 1984 roku v ramkah uryadovogo kursu moralnogo vihovannya molodi u vipusknih klasah serednih shkil z yavilosya obov yazkove vivchennya osnov hristiyanstva islamu induyizmu buddizmu i konfucianskoyi etiki Vibir predmeta viznachayetsya religijnoyu prinalezhnistyu chi bazhannyam uchnya U suchasnomu Singapuri dosit ridkisni zavorushennya i zitknennya na etno religijnomu grunti U grudni 1950 roku vidbulisya en yaki sprovokuvala sprava Mariyi Hertog Pid chas perebuvannya Singapuru u skladi Federaciyi Malajziyi federalna vlada namagalisya zabezpechiti malajcyam politichne panuvannya v protivagu ekonomichnomu dominuvannyu kitajciv sho viklikalo naprugu u vidnosinah mizh cimi dvoma najbilshimi gromadami mista U lipni 1964 pochalisya en a u veresni togo zh roku u zv yazku z novim spalahom nasilstva v Singapuri navit bulo vvedeno nadzvichajnij stan 1969 roku v krayini znovu vidbulisya veliki en pislya chogo vlada vvela suvore pokarannya za taki diyi Pislya teraktiv 11 veresnya specsluzhbi Singapuru posilili kontrol za musulmanskoyu gromadoyu i v grudni 2011 roku proveli areshti chleniv radikalnoyi islamistskoyi organizaciyi U grudni 2013 roku en trapilisya v rajoni v nih brali uchast vihidci z Pivdennoyi Aziyi zdebilshogo chornorobi KomentariZgidno z inshimi danimi pershu presviteriansku cerkvu zasnovano 1843 roku a gromada sformuvalasya v 1856 roci U 1830 roci kitajci stanovili 39 naselennya Singapuru a v 1867 roci vzhe 65 U Singapuri predstavleni pidsekti shaktizmu vamachara i dakshinachara Suvorij cenzuri pidlyagayut bagato filmiv knig pisen malyunkiv ta inshih tvoriv na religijnu tematiku napriklad film Ostannya spokusa Hrista Martina Skorseze abo roman Sataninski virshi Salmana Rushdi Primitki PDF angl Department of Statistics Arhiv originalu PDF za 13 listopada 2013 Procitovano 2 lyutogo 2014 angl Government of Singapore Arhiv originalu za 5 bereznya 2017 Procitovano 12 lyutogo 2014 Lai Ah Eng 2008 s 62 Singapur 1988 s 32 33 Singapur 1988 s 33 35 Solomon Bruk 1981 s 512 513 Singapur 1988 s 25 36 37 Lai Ah Eng 2008 s 28 30 Solomon Bruk 1981 s 513 Singapur 1988 s 25 40 42 Topley and DeBernardi 2011 s 110 112 Singapur 1988 s 23 51 54 76 155 201 Lai Ah Eng 2008 s 19 Genrih Shpazhnikov 1980 s 135 139 227 228 Singapur 1988 s 23 26 Singapur 1988 s 26 27 30 Singapur 1988 s 81 Genrih Shpazhnikov 1980 s 133 134 Solomon Bruk 1981 s 514 Lai Ah Eng 2008 s 18 Genrih Shpazhnikov 1980 s 133 Singapur 1988 s 25 37 Lai Ah Eng 2008 s 29 Topley and DeBernardi 2011 s 27 28 75 Genrih Shpazhnikov 1980 s 134 Singapur 1988 s 25 Lai Ah Eng 2008 s 38 Genrih Shpazhnikov 1980 s 134 135 Solomon Bruk 1981 s 513 514 Singapur 1988 s 25 26 angl BBC 9 grudnya 2013 Arhiv originalu za 13 grudnya 2013 Procitovano 6 lyutogo 2014 Burial Cremation amp Ash Storage angl National Environment Agency Arhiv originalu za 5 travnya 2006 Procitovano 13 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 135 Singapur 1988 s 28 29 Lai Ah Eng 2008 s 32 Kuah Pearce Khun Eng 2009 Preface to the Second Edition Kuah Pearce Khun Eng 2009 angl Singapore Soka Association Arhiv originalu za 22 veresnya 2014 Procitovano 22 lyutogo 2014 Jack Meng Tat Chia angl Academia Arhiv originalu za 13 chervnya 2013 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Fo Guang Shan Arhiv originalu za 13 serpnya 2013 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Buddhist Compassion Relief Tzu Chi Foundation Singapore Arhiv originalu za 28 lyutogo 2014 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Buddha s Light International Association Arhiv originalu za 26 chervnya 2006 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Thekchen Choling Singapore Arhiv originalu za 21 kvitnya 2014 Procitovano 22 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 29 angl Wat Ananda Youth Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 13 lyutogo 2014 Chia Meng Tat Jack amp Chee Ming Feng Robin PDF angl National University of Singapore Arhiv originalu PDF za 4 chervnya 2010 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Thian Hock Keng Arhiv originalu za 21 sichnya 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 Vokrug sveta Arhiv originalu za 5 grudnya 2013 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Burmese Buddhist Temple Arhiv originalu za 8 travnya 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Wat Ananda Metyarama Arhiv originalu za 17 listopada 2015 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Lian Shan Shuang Lin Monastery Arhiv originalu za 15 listopada 2013 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Palelai Buddhit Temple Arhiv originalu za 3 sichnya 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Amitabha Buddhist Centre Arhiv originalu za 3 veresnya 2013 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Buddha Tooth Relic Temple Arhiv originalu za 20 lyutogo 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Kong Meng San Phor Kark See Monastery Arhiv originalu za 26 lyutogo 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Universes in Universe Arhiv originalu za 17 listopada 2015 Procitovano 3 lyutogo 2014 kit Poh Ern Shih Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 13 lyutogo 2014 Manjusri Secondary School angl Manjusri Secondary School Procitovano 27 lyutogo 2014 nedostupne posilannya z chervnya 2019 angl Buddhist Library Arhiv originalu za 5 zhovtnya 2014 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Buddhist and Pali College of Singapore Arhiv originalu za 27 lyutogo 2014 Procitovano 27 lyutogo 2014 angl Buddhist College of Singapore Arhiv originalu za 3 bereznya 2014 Procitovano 27 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 27 Genrih Shpazhnikov 1980 s 137 138 Singapur 1988 s 27 31 Genrih Shpazhnikov 1980 s 138 fr Communaute Catholique Francophone de Singapour Arhiv originalu za 18 travnya 2021 Procitovano 6 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 30 Lai Ah Eng 2008 s 29 34 angl Archdiocese of Singapore Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 Lai Ah Eng 2008 s 34 angl Archdiocese of Singapore Arhiv originalu za 11 grudnya 2008 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Church of Holy Family Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Archdiocese of Singapore Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Archdiocese of Singapore Arhiv originalu za 14 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Church of the Holy Trinity Arhiv originalu za 12 bereznya 2022 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Church of St Mary of the Angels Arhiv originalu za 11 sichnya 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl St Andrew s Cathedral Arhiv originalu za 11 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Telok Ayer Chinese Methodist Church Arhiv originalu za 16 sichnya 2021 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Wesley Methodist Church Arhiv originalu za 18 lipnya 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Prinsep Street Presbyterian Church Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 History of PCS angl The Presbyterian Church In Singapore Procitovano 21 lyutogo 2014 nedostupne posilannya z lipnya 2019 angl Singapore Baptist Convention Arhiv originalu za 18 grudnya 2021 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Faith Community Baptist Church Arhiv originalu za 17 listopada 2015 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl International Baptist Church Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 6 lyutogo 2014 angl Life Bible Presbyterian Church Arhiv originalu za 14 bereznya 2022 Procitovano 21 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 138 219 220 222 224 angl City Harvest Church Arhiv originalu za 29 listopada 2020 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl New Creation Church Arhiv originalu za 24 serpnya 2020 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Faith Community Baptist Church Arhiv originalu za 13 listopada 2015 Procitovano 20 lyutogo 2014 Heart of God Church angl Heart of God Church Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Grace Assembly of God Arhiv originalu za 24 sichnya 2022 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Elim Church Arhiv originalu za 29 listopada 2014 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Cornerstone Community Church Arhiv originalu za 8 bereznya 2022 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Church of Our Saviour Arhiv originalu za 23 lyutogo 2014 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Bethany Independent Presbyterian Church Arhiv originalu za 23 grudnya 2021 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Lighthouse Evangelism Arhiv originalu za 12 lyutogo 2014 Procitovano 20 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 30 31 Lai Ah Eng 2008 s 30 Chee Kiong Tong 2007 s 3 4 angl Armenian Apostolic Church of St Gregory the Illuminator Arhiv originalu za 10 kvitnya 2010 Procitovano 6 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 226 angl Ukrainian Catholic Eparchy of Saints Peter and Paul Arhiv originalu za 4 kvitnya 2005 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl CHIJ Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 LaSalle org Arhiv originalu za 12 bereznya 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Institute of the Marist Brothers Arhiv originalu za 29 listopada 2015 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Fratelli Di San Gabriele Arhiv originalu za 18 listopada 2013 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ OLGC Arhiv originalu za 25 sichnya 2021 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ Katong Primary Arhiv originalu za 13 chervnya 2015 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ Kellock Arhiv originalu za 27 veresnya 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Convent of the Holy Infant Jesus Our Lady Queen of Peace Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Saint Joseph s Institution Junior Arhiv originalu za 25 kvitnya 2017 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl St Stephen s School Arhiv originalu za 27 veresnya 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl St Gabriel s Primary School Arhiv originalu za 22 sichnya 2021 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Convent of the Holy Infant Jesus Primary Toa Payoh Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ Katong Convent Arhiv originalu za 20 sichnya 2021 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ Secondary School Arhiv originalu za 6 veresnya 2009 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ St Joseph s Convent Arhiv originalu za 7 serpnya 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl CHIJ St Nicholas Girls School Arhiv originalu za 18 sichnya 2021 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl St Gabriel s Secondary School Arhiv originalu za 7 serpnya 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl St Patrick s School Arhiv originalu za 13 serpnya 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Hai Sing Catholic School Arhiv originalu za 23 lyutogo 2020 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl SJI International School Arhiv originalu za 28 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Catholic High School Arhiv originalu za 19 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl Catholic Junior College Arhiv originalu za 15 lyutogo 2014 Procitovano 18 lyutogo 2014 angl St Andrew s Junior School Arhiv originalu za 9 zhovtnya 2021 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Saint Andrew s Secondary School Arhiv originalu za 11 bereznya 2014 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl St Andrew s Junior College Arhiv originalu za 9 sichnya 2021 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl St Margaret s Secondary School Arhiv originalu za 15 sichnya 2021 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Christ Church Secondary School Arhiv originalu za 28 sichnya 2021 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl St Hilda s Secondary School Arhiv originalu za 9 serpnya 2020 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Anglo Chinese School Independent Arhiv originalu za 2 bereznya 2014 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Methodist Girls School Arhiv originalu za 23 travnya 2010 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Fairfield Methodist School Arhiv originalu za 27 zhovtnya 2020 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Anglo Chinese Junior College Arhiv originalu za 12 lyutogo 2014 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Fairfield Methodist School Primary Arhiv originalu za 1 zhovtnya 2020 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Kuo Chuan Presbyterian Secondary School Arhiv originalu za 22 sichnya 2016 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Presbyterian High School Arhiv originalu za 1 lyutogo 2014 Procitovano 19 lyutogo 2014 angl Anglican Diocese of Singapore Arhiv originalu za 26 listopada 2020 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Lutheran Church in Singapore Arhiv originalu za 3 sichnya 2007 Procitovano 20 lyutogo 2014 angl Trinity Theological College Arhiv originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 21 lyutogo 2014 angl TCA College Arhiv originalu za 25 lyutogo 2014 Procitovano 21 lyutogo 2014 angl East Asia School of Theology Arhiv originalu za 25 bereznya 2022 Procitovano 21 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 136 Genrih Shpazhnikov 1980 s 136 137 Singapur 1988 s 28 Genrih Shpazhnikov 1980 s 137 angl Majlis Ugama Islam Singapura Arhiv originalu za 21 sichnya 2014 Procitovano 4 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 27 28 angl Singapore Nagore Dargah Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 4 lyutogo 2014 angl Masjid AlIstiqamah Arhiv originalu za 25 lyutogo 2014 Procitovano 4 lyutogo 2014 PDF angl MUIS Arhiv originalu PDF za 2 kvitnya 2012 Procitovano 4 lyutogo 2014 Topley and DeBernardi 2011 s 87 angl Taoist Mission Singapore Arhiv originalu za 26 grudnya 2021 Procitovano 13 lyutogo 2014 angl National Heritage Board Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 3 lyutogo 2014 angl Ang Chee Sia Ong Temple Arhiv originalu za 23 listopada 2015 Procitovano 3 lyutogo 2014 Lai Ah Eng 2008 Introduction angl Singapore VR Arhiv originalu za 23 chervnya 2014 Procitovano 4 lyutogo 2014 angl Singapore Tourism Board Arhiv originalu za 7 bereznya 2013 Procitovano 4 lyutogo 2014 angl Sri Vadapathira Kaliamman Temple Arhiv originalu za 19 listopada 2015 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Chettiars Temple Society Singapore Arhiv originalu za 14 chervnya 2015 Procitovano 4 lyutogo 2014 angl Sri Veeramakaliamman Temple Arhiv originalu za 8 grudnya 2013 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Sri SivaDurga Temple Arhiv originalu za 20 veresnya 2014 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Sri Ruthrakaliamman Temple Singapore Arhiv originalu za 22 lyutogo 2014 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Sri Senpaga Vinayagar Temple Arhiv originalu za 10 lyutogo 2012 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Sree Ramar Temple Arhiv originalu za 19 listopada 2015 Procitovano 5 lyutogo 2014 Chee Kiong Tong 2007 s 1 angl TopNews Arhiv originalu za 17 zhovtnya 2019 Procitovano 22 lyutogo 2014 angl The Central Sikh Gurdwara Board Arhiv originalu za 19 listopada 2015 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl The Central Sikh Gurdwara Board Arhiv originalu za 19 listopada 2015 Procitovano 5 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 139 angl Chabad Lubavitch Media Center Arhiv originalu za 21 veresnya 2018 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl American Israeli Cooperative Enterprise Arhiv originalu za 18 listopada 2015 Procitovano 5 lyutogo 2014 angl Singapore Jews Arhiv originalu za 28 zhovtnya 2013 Procitovano 5 lyutogo 2014 Singapur 1988 s 49 angl Singapore Jain Religious Society Arhiv originalu za 21 listopada 2015 Procitovano 7 lyutogo 2014 Jainism Joins National Inter Faith Organization Singapore angl Pluralism Project Arhiv originalu za 18 lipnya 2012 Procitovano 7 lyutogo 2014 angl Baha i Community of Singapore Arhiv originalu za 23 lyutogo 2014 Procitovano 7 lyutogo 2014 angl The Parsi Zoroastrian Association of Singapore Arhiv originalu za 16 bereznya 2014 Procitovano 7 lyutogo 2014 Genrih Shpazhnikov 1980 s 135 136 Lai Ah Eng 2008 s 5 22 23 31 Chee Kiong Tong 2007 s 7 Chee Kiong Tong 2007 s 15 16 Wendy Choo Liyun angl National University of Singapore Arhiv originalu za 16 zhovtnya 2007 Procitovano 12 lyutogo 2014 kit Xiao En E Magazine Arhiv originalu za 21 lyutogo 2014 Procitovano 12 lyutogo 2014 angl Humanist Society Singapore Arhiv originalu za 21 listopada 2015 Procitovano 12 lyutogo 2014 angl International Humanist and Ethical Union Arhiv originalu za 21 listopada 2015 Procitovano 12 lyutogo 2014 Lai Ah Eng 2008 s 17 Singapur 1988 s 26 27 Lily Zubaidah Rahim July 2009 angl National Library of Australia Arhiv originalu PDF za 11 listopada 2012 Procitovano 12 lyutogo 2014 angl U S State Department Arhiv originalu za 21 listopada 2015 Procitovano 12 lyutogo 2014 Lai Ah Eng 2008 s 63 67 Singapur 1988 s 53 54 angl Guardian News and Media 9 grudnya 2013 Arhiv originalu za 21 listopada 2015 Procitovano 6 lyutogo 2014 Chee Kiong Tong 2007 s 16 LiteraturaBruk S I Naselenie mira Etno demograficheskij spravochnik Moskva Nauka 1981 880 s Chufrin G I otvetstvennyj redaktor Singapur Spravochnik Moskva Nauka 1988 206 s Shpazhnikov G A Religii stran Yugo Vostochnoj Azii 1980 247 s Chee Kiong Tong Rationalizing Religion Religious Conversion Revivalism and Competition in Singapore Society Leiden BRILL 2007 326 s ISBN 978 90 04 15694 4 Leon Comber Chinese Temples in Singapore Eastern Universities Press 1958 110 s Kuah Pearce Khun Eng State Society and Religious Engineering Towards a Reformist Buddhism in Singapore Singapur Institute of SEA Studies 2009 337 s ISBN 978 981 230 865 8 Lai Ah Eng Religious Diversity in Singapore Singapur Institute of SEA Studies 2008 724 s ISBN 978 981 230 754 5 Evelyn Lip Chinese temple architecture in Singapore Singapore University Press 1983 114 s ISBN 9789971690649 Marjorie Topley Jean DeBernardi Cantonese Society in Hong Kong and Singapore Gonkong Hong Kong University Press 2011 610 s ISBN 978 988 8028 14 6 Y Eddie C Y Kuo Tong Chee Kiong Religion in Singapore Singapur Singapore National Printers 1995 74 s ISBN 9789971914592 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Religiya v Singapuri