Вчення Чистої Землі або Амідаїзм — течія буддизму Махаяни, найпоширеніша гілка буддизму у Східній Азії. Акцентує увагу на «вірі» у спасіння від будди Амітабхи (Аміди) і відповідних ритуалах. Популярна серед широких народних мас. Конкурує з течією дзен-буддизму.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZrTDB0aGJXRnJkWEpoWDBKMVpHUmhYMFJoYVdKMWRITjFYMlp5YjI1MFh6RTRPRFV1YW5Cbkx6STFNSEI0TFV0aGJXRnJkWEpoWDBKMVpHUmhYMFJoYVdKMWRITjFYMlp5YjI1MFh6RTRPRFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Короткі відомості
Появі Вчення Чистої Землі передувало Товариство Білого Лотоса, створене у 402 році Хуейюанем для вшанування будди Амітабхи і спільного переродження у «Західній Чистій Землі» — «раю» Амітабхи . Після смерті Хуей Юаня діяльність товариства припинилася.
У V—VI століттях монах став активним проповідником культу будди Амітабхи, проте незабаром після смерті про його діяльність забули. Через декілька століть твори Тань Луаня відкрили в Японії, і його проголосили першим патріархом Вчення Чистої Землі.
У 641 році чернець (613—681) зустрівся з наставником , який вперше проповідував йому сутри, присвячені шануванню будди Амітабхи. Шань Дао заснував власну школу у монастирі , у столиці Чан'ань. Поступово Вчення Чистої землі ставало дедалі популярнішим у Китаї.
Філософія Вчення складалася на базі секти . Воно не орієнтовалося винятково на духовенство і активно залучало до релігійної діяльності мирян. В основі Вчення Чистої Землі лежав загально-махаяністський культ будди Амітабхи, який оформився в Китаї в особливу течію, що проповідувала цей культ як єдиний можливий засіб спасіння людини. Від інших буддійських напрямків ця течія відрізнялася тим, що буддійське спасіння — звільнення від кола перероджень — у ній досягалося не «власними силами», а завдяки чудотворній «силі іншого» — будди Амітабхи. Через це Вчення Чистої Землі інколи називали «сектою сил іншого», на відміну від інших сект — так званих сект «власних сил». Необхідність опори на сили будди Амітабхи пояснювалася послідовниками цієї течії постулатом про деградацію здібностей живих істот в епоху «кінця Дхарми», тобто кінця світу. За доктриною цього Вчення вся історія буддизму поділялася на періоди «істинної Дхарми» (перші 500 років після нірвани будди), «напівістинної Дхарми» (подальші 500 або 1000 років) і «кінця Дхарми» (наступні 1000 років). У останній з цих періодів люди вже не здатні розуміти складності буддійської філософії і займатися витонченою технікою йоги. Єдиний шлях — покласти всі свої надії на рятівну силу милосердя Амітабхи.
Головною формою релігійної практики Вчення Чистої Землі було постійне повторення мантри «Навертаюся до будди Амітабхи!», яка називалася «розмірковуванням про будду» і вважалася за наявності повної віри головним способом для народження в «раю» — «Чистій Землі».
Згідно з «Сутрою споглядання Амітабхи», у чернечій практиці Китаю і Японії «розмірковування про будду» доповнювалося шістнадцятьма видами споглядання Чистої Землі для народження в ній. Загалом, Вчення Чистої Землі не було чисто чернечим: простота віровчення і практики, співзвуччя уявленням народного буддизму робили її масовим напрямком не лише чернечого, але і мирського буддизму.
До Японії Вчення Чистої Землі потрапило з Китаю наприкінці 10 століття. Протягом наступних 3 століть воно оформилось у секти Дзьодо-сю і Дзьодо-сінсю зусиллями ченців Хонена і Сінрана. Зокрема, Сінран ще більше підсилив роль віри в Амітабху як особистого спасителя кожної людини і підкреслив особливу значущість 18-ї обітниці Амітабхи, тобто заповіту будди врятувати всі без винятку живі істоти. Це спричинило більш мирський характер напряму Сінрана і його секти Дзьодо-сінсю в порівнянні «ортодоксальним буддизмом»: у ній навіть ченці могли мати сім'ю або їсти м'ясо, оскільки вважали віру у Будду Амітабху і його обітниці важливішими ніж традиційні практики стримування плоті.
Вчення Чистої Землі також існувало в Кореї і В'єтнамі, хоча його роль там була менша, ніж у Китаї і Японії.
На даний час це Вчення набуло поширення на Заході, перш за все в США — на Гаваях і в Каліфорнії, переважно в японській формі Дзьодо-сінсю. Спочатку його носіями були в основному представники японської і китайської діаспори, але пізніше до школи стали долучатися і послідовники з інших етно-конфесійніх груп.
Примітки
- (кит. 淨土宗, Цзін ту цзун; яп. 浄土教, じょうどきょう, дзьодо-кьо або яп. 浄土思想, дзьодо-сісо.
- Китайською: 白蓮社, Бай лянь ше.
- Китайською: 自力.
- Китайською: 他力.
- Китайською: 他力宗.
- Так само обґрунтовував виняткову важливість повторення мантри і один з головних противників школи Чистої Землі — японський чернець 13 століття Нітірен.
- Китайською: 南無阿弥陀佛, наму аміто фо; японською: 南無阿弥陀仏, наму аміда буцу.
- Китайською: 念佛, нянь фо; японською: 念仏, ненбуцу. Часто перекладається як «молитва».
- На сьогодні Дзьодо-сінсю є найбільшою релігійною організацією Японії.
Джерела та література
- Торчинов E. A. Введение в буддологию. Курс лекций. — Санкт-Петербург : Санкт-Петербургское философское общество, 2000. — 304 с. — . (рос.) (C. 168—207) Лекция 9. Буддизм в Китае и на Дальнем Востоке [ 17 червня 2009 у Wayback Machine.]
Посилання
- Амідаїзм [ 15 травня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vchennya Chistoyi Zemli abo Amidayizm techiya buddizmu Mahayani najposhirenisha gilka buddizmu u Shidnij Aziyi Akcentuye uvagu na viri u spasinnya vid buddi Amitabhi Amidi i vidpovidnih ritualah Populyarna sered shirokih narodnih mas Konkuruye z techiyeyu dzen buddizmu Budda Amitabha u Muzeyi azijskogo mistectva San Francisko SShA period Hej an Velikij budda Amitabha u Kamakuri Yaponiya period Kamakura Korotki vidomostiPoyavi Vchennya Chistoyi Zemli pereduvalo Tovaristvo Bilogo Lotosa stvorene u 402 roci Huejyuanem dlya vshanuvannya buddi Amitabhi i spilnogo pererodzhennya u Zahidnij Chistij Zemli rayu Amitabhi Pislya smerti Huej Yuanya diyalnist tovaristva pripinilasya U V VI stolittyah monah stav aktivnim propovidnikom kultu buddi Amitabhi prote nezabarom pislya smerti pro jogo diyalnist zabuli Cherez dekilka stolit tvori Tan Luanya vidkrili v Yaponiyi i jogo progolosili pershim patriarhom Vchennya Chistoyi Zemli U 641 roci chernec 613 681 zustrivsya z nastavnikom yakij vpershe propoviduvav jomu sutri prisvyacheni shanuvannyu buddi Amitabhi Shan Dao zasnuvav vlasnu shkolu u monastiri u stolici Chan an Postupovo Vchennya Chistoyi zemli stavalo dedali populyarnishim u Kitayi Filosofiya Vchennya skladalasya na bazi sekti Vono ne oriyentovalosya vinyatkovo na duhovenstvo i aktivno zaluchalo do religijnoyi diyalnosti miryan V osnovi Vchennya Chistoyi Zemli lezhav zagalno mahayanistskij kult buddi Amitabhi yakij oformivsya v Kitayi v osoblivu techiyu sho propoviduvala cej kult yak yedinij mozhlivij zasib spasinnya lyudini Vid inshih buddijskih napryamkiv cya techiya vidriznyalasya tim sho buddijske spasinnya zvilnennya vid kola pererodzhen u nij dosyagalosya ne vlasnimi silami a zavdyaki chudotvornij sili inshogo buddi Amitabhi Cherez ce Vchennya Chistoyi Zemli inkoli nazivali sektoyu sil inshogo na vidminu vid inshih sekt tak zvanih sekt vlasnih sil Neobhidnist opori na sili buddi Amitabhi poyasnyuvalasya poslidovnikami ciyeyi techiyi postulatom pro degradaciyu zdibnostej zhivih istot v epohu kincya Dharmi tobto kincya svitu Za doktrinoyu cogo Vchennya vsya istoriya buddizmu podilyalasya na periodi istinnoyi Dharmi pershi 500 rokiv pislya nirvani buddi napivistinnoyi Dharmi podalshi 500 abo 1000 rokiv i kincya Dharmi nastupni 1000 rokiv U ostannij z cih periodiv lyudi vzhe ne zdatni rozumiti skladnosti buddijskoyi filosofiyi i zajmatisya vitonchenoyu tehnikoyu jogi Yedinij shlyah poklasti vsi svoyi nadiyi na ryativnu silu miloserdya Amitabhi Golovnoyu formoyu religijnoyi praktiki Vchennya Chistoyi Zemli bulo postijne povtorennya mantri Navertayusya do buddi Amitabhi yaka nazivalasya rozmirkovuvannyam pro buddu i vvazhalasya za nayavnosti povnoyi viri golovnim sposobom dlya narodzhennya v rayu Chistij Zemli Zgidno z Sutroyu spoglyadannya Amitabhi u chernechij praktici Kitayu i Yaponiyi rozmirkovuvannya pro buddu dopovnyuvalosya shistnadcyatma vidami spoglyadannya Chistoyi Zemli dlya narodzhennya v nij Zagalom Vchennya Chistoyi Zemli ne bulo chisto chernechim prostota virovchennya i praktiki spivzvuchchya uyavlennyam narodnogo buddizmu robili yiyi masovim napryamkom ne lishe chernechogo ale i mirskogo buddizmu Do Yaponiyi Vchennya Chistoyi Zemli potrapilo z Kitayu naprikinci 10 stolittya Protyagom nastupnih 3 stolit vono oformilos u sekti Dzodo syu i Dzodo sinsyu zusillyami chenciv Honena i Sinrana Zokrema Sinran she bilshe pidsiliv rol viri v Amitabhu yak osobistogo spasitelya kozhnoyi lyudini i pidkresliv osoblivu znachushist 18 yi obitnici Amitabhi tobto zapovitu buddi vryatuvati vsi bez vinyatku zhivi istoti Ce sprichinilo bilsh mirskij harakter napryamu Sinrana i jogo sekti Dzodo sinsyu v porivnyanni ortodoksalnim buddizmom u nij navit chenci mogli mati sim yu abo yisti m yaso oskilki vvazhali viru u Buddu Amitabhu i jogo obitnici vazhlivishimi nizh tradicijni praktiki strimuvannya ploti Vchennya Chistoyi Zemli takozh isnuvalo v Koreyi i V yetnami hocha jogo rol tam bula mensha nizh u Kitayi i Yaponiyi Na danij chas ce Vchennya nabulo poshirennya na Zahodi persh za vse v SShA na Gavayah i v Kaliforniyi perevazhno v yaponskij formi Dzodo sinsyu Spochatku jogo nosiyami buli v osnovnomu predstavniki yaponskoyi i kitajskoyi diaspori ale piznishe do shkoli stali doluchatisya i poslidovniki z inshih etno konfesijnih grup Primitki kit 淨土宗 Czin tu czun yap 浄土教 じょうどきょう dzodo ko abo yap 浄土思想 dzodo siso Kitajskoyu 白蓮社 Baj lyan she Kitajskoyu 自力 Kitajskoyu 他力 Kitajskoyu 他力宗 Tak samo obgruntovuvav vinyatkovu vazhlivist povtorennya mantri i odin z golovnih protivnikiv shkoli Chistoyi Zemli yaponskij chernec 13 stolittya Nitiren Kitajskoyu 南無阿弥陀佛 namu amito fo yaponskoyu 南無阿弥陀仏 namu amida bucu Kitajskoyu 念佛 nyan fo yaponskoyu 念仏 nenbucu Chasto perekladayetsya yak molitva Na sogodni Dzodo sinsyu ye najbilshoyu religijnoyu organizaciyeyu Yaponiyi Dzherela ta literaturaTorchinov E A Vvedenie v buddologiyu Kurs lekcij Sankt Peterburg Sankt Peterburgskoe filosofskoe obshestvo 2000 304 s ISBN 5 93597 019 8 ros C 168 207 Lekciya 9 Buddizm v Kitae i na Dalnem Vostoke 17 chervnya 2009 u Wayback Machine PosilannyaAmidayizm 15 travnya 2008 u Wayback Machine ros