Шиваї́зм (шіваїзм), або шайвізм (санскр. शैव धर्म, śaiva-dharma), — один з основних напрямків індуїзму, традиція шанування Шиви. Шиваїзм широко практикується по всій Індії та за її межами, особливо в Непалі і Шрі-Ланці. Індолог Р. Н. Дандекар вважав шиваїзм найдавнішою з нині існуючих релігій цивілізованого світу. Тісно пов'язаний із шактизмом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZsTDFOb2FYWmhYMEpwYW1Gd2RYSXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVk5vYVhaaFgwSnBhbUZ3ZFhJdWFuQm4uanBn.jpg)
Етимологія
Послідовників традиції шиваїзму називають шиваїтами (шіваїтами) або шайвами. Санскритське слово шайва (शैव) означає «той, хто походить від Шіви» або «пов'язаний з Шівою», а шайва-дгарма — це релігія, у центрі якої перебуває Шіва.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekptTDFOb2FYWmhYMUJoYzJoMWNHRjBhUzVxY0djdk1qSXdjSGd0VTJocGRtRmZVR0Z6YUhWd1lYUnBMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5TDBacFozVnlaVjlpWlhSM1pXVnVYM1IzYjE5MGFXZGxjbk11WDAxdmJHUmZiMlpmVTJWaGJDVXlRMTlKYm1SMWMxOTJZV3hzWlhsZlkybDJhV3hwZW1GMGFXOXVMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFHYVdkMWNtVmZZbVYwZDJWbGJsOTBkMjlmZEdsblpYSnpMbDlOYjJ4a1gyOW1YMU5sWVd3bE1rTmZTVzVrZFhOZmRtRnNiR1Y1WDJOcGRtbHNhWHBoZEdsdmJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Доарійський період — 1500 до н. е. та раніше. Багато дослідників, серед яких Р. Н. Дандекар і Мірча Еліаде, вважають артефакти з Мохенджо-Даро, Хараппа та інших археологічних майданчиків північно-західній Індії та Пакистану свідоцтвом ранньої форми поклоніння Шиві і Шакті. Ці артефакти включають «Лінгами» і «Печатку Пашупаті», описану в безлічі досліджень. Індська цивілізація досягла свого піку близько 2500—2000 до н. е., занепала до 1800 до н. е., і зникла до 1500 до н. е. Ряд дослідників вважають, що йога була саме доарійською спадщиною, пов'язаним з культом прото-Шиви. На противагу теорії доарійського виникнення шиваїзму, існує Теорія виходу з Індії, згідно з якою міграції аріїв в Індію не було, а Індська цивілізація (і, відповідно, культ прото-Шиви) була Індо арійською.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTDFOb2FYWmhYMU4wWVhSMVpWOU5kWEprWlhOb2QyRnlZVjlVWlcxd2JHVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVk5vYVhaaFgxTjBZWFIxWlY5TmRYSmtaWE5vZDJGeVlWOVVaVzF3YkdVdWFuQm4uanBn.jpg)
Ведійський період — 1500 до н. е. — 600 до н. е.. З одного боку в найдавнішій з Вед — Рігведі поклоники лінгаму згадуються в негативному контексті: «Нехай членопоклонники не проникнуть в наш обряд!», «Коли, не зустрічав опору, в зміненому вигляді він опанував майном стовратного, вбиваючи членопоклонників». З іншого боку — Рігведа звертається до Рудри близько 75 разів у різних гімнах; безпосередньо до нього звернено 3 (або 4) гімну:
- I, 43. — До Рудри (і Соми).
- I, 114. — До Рудри.
- II, 33. — До Рудри.
- VII, 46. — До Рудри.
У Яджурведі до Рудри звернено вже значна кількість гімнів і вперше згадана Панчакшара-мантра «ॐ नमः शिवाय» (oṃ namah śivāya).
Значну кількість гімнів також можна знайти і в Атхарваведі. У період становлення ведійської релігії, багато елементів шиваїзму йдуть у неофіційне середовище — Шраманами, яка передбачає якусь опозицію ведійському брахманізму, сильно ритуалізованого зовні. Атрибутом у деяких течіях шиваїзму є череп убитого брахмана (ведійського священика). У ведийском брахманізмі Рудрі-Шиві не вклоняються, а просять віддалитися і не шкодити.
Період упанішад — 600 до н. е. — 300 н. е.. Ведійська релігія втрачає свою монополію під натиском різних факторів. Незадоволеність людей складною брахманською ритуальністю, кастовою ізоляцією, відсутністю можливості досягнення спасіння людиною не брахманського походження, викликає глибокі реформи індуїзму. З'являються течії, які відірвались від ведизму (буддизм, адживіка), але деякі починають затверджуватися в рамках ведійської філософії, у вигляді упанишад, — коментарів до Вед. На думку вчених, «Шветашватара-упанішада» являє собою найдавніший текст, в якому була викладена філософія шиваїзму. Згідно з Гевіном Фладом, у тексті цієї упанішади говориться:
Богослов'я, яке підносить Рудру до статусу Верховного Бога, Всевишнього (на санскриті — Īśa) який, як і Шива в пізніших традиціях, виконує космологічні функції, залишаючись при цьому трансцендентним.
На думку Дандекара, «Шветашватара-упанішада» є для шиваїтів тим самим, що й «Бхагавад-Гіта» для васудевізму-крішнаїзму, хоча «Шветашватара-упанішада» древніша, і саме її ідеї лягли в основу, і знайшли подальший розвиток в «Бхагавад -гіті».
Під час правління Гуптів (320—500 роки н. е.) розвинулася пуранічна релігія і шиваїзм швидко поширився по всьому індійському субконтиненту.
Течії та напрямки шиваїзму
У шиваїзмі присутня безліч різних шкіл, що мають певні регіональні та часові зміни, а також відмінності у філософії. Велика література в Шиваїзмі представляє безліч філософських шкіл, включаючи школи неподвійності (абхеда), подвійності (бхеда), і неподвійної-подвійності (бхеда-абхеда). Відповідно до класифікації, запропонованої Шівая Субрамуніясвамі, шиваїзм ділиться на шість основних напрямків:
Найдавніший відомий напрямок шиваїтських монахів-аскетів. Вони мандрували дорогами, тримаючи в руках залізні тризубами і міцні посохи. Їхнє намасляне волосся було закручене кільцями або зав'язане у вузол, на їхніх обличчях була відображена найсильніша відданість Богові, їхні пронизливі очі бачили більше Шиву, ніж світ, їхні стегна були обгорнуті оленячої шкурою або корою. Пашупаті були бхактами і добрими магами Шиви, відсторонившись від ведійського суспільства, в якому панували жерці. У ті часи релігійне бродіння в Індії посилилося через те, що хвилі шиваїтського агамічного теїзму і буддизму стикалися, перекочуючись через Гангську рівнину. Бхеда-абхеда (одночасно моністична і теїстична) простежується з часів Лакуліші (бл. 200 р.). Вона виділяє роль Шиви як вищої причини та особистого управителя душі та світу. Звільнена душа зберігає індивідуальність у своєму стані повного єднання з Богом. Кінцеве злиття уподібнюється зникненню зірок на небі. Сьогодні Пашупати, монахи-відлюдники, живуть в північній Індії та Непалі і мають послідовників повсюдно.
Стародавня і широко практикується сьогодні школа шиваїтського індуїзму, що охоплює мільйони прихильників, тисячі діючих храмів і десятки живих монаших і аскетичних традицій. Незважаючи на популярність сіддханти, її славне минуле як всєїндійськой релігії відносно мало відомо людям, а сьогоднішня сіддханта ототожнюється в основному з її південноіндійською, тамільської формою. Термін шайва-сіддханта означає «останні або визнані висновки шиваїзму». Це формалізована теологія божественних одкровень, що міститься в двадцяти восьми Шайва-Агамах. Першим відомим нам гуру «чистої» (шуддха) традиції шайва-сіддханти був Махарші Нандінатха з Кашміру (бл. 250 р. до н. е..), Згаданий в книзі по граматиці Паніні як учитель ріші Патанджалі, Вьягхрапади і Васіштхі. З письмових робіт Махарші Нандінатхі до нас дійшли тільки двадцять чотири санскритських вірша, названих «Нандікешвара-Кашік», в яких він виклав древні вчення. Через його моністичний підхід вчені часто зараховують Нандінатху до представників школи адвайта.
Кашмірський шиваїзм ще має назву «тріка». Оформлений Васугуптою (бл. 800 r.), Ця помірно теїстична, вкрай моністична школа, відома також як пратьябхіджня-даршана, пояснює створення душі та світу випромінюванням Богом Шивою Свого динамічного першоімпульсу. Як «Я» всього сущого, Шива є іманентним і трансцендентним, реальним, але абстрактним Творцем-Хранителем-Руйнівником. Кашмірський шиваїзм, який особливо наголошує на потребі визнання людиною вже існуючої єдності з Шивою, є найбільш послідовно моністичною з усіх шести шкіл. Він виник у дев'ятому столітті в північній Індії, яка тоді становила мозаїку з маленьких феодальних царств. Царі-махараджі підтримували різні релігії. Ще сильний був буддизм. Тантричний шактизм розквітав на північному сході. Шиваїзм переживав ренесанс починаючи з шостого століття, і Шива був найпопулярнішим з індуїстських богів. Незважаючи на те, що було багато знаменитих гуру, через географічну ізоляцію Кашмірської Долини і пізнішого мусульманського завоювання кашмірський шиваїзм мав відносно небагато послідовників. Вчені тільки недавно знову явили його писання світу, опублікувавши вцілілі тексти. Первісну парампару в недавні часи представляв Свамі Лакшман-Джу. Сьогодні різні організації по всьому світі в якійсь мірі поширюють езотеричні вчення кашмірського шиваїзму. Хоча число формальних послідовників точно не визначається, ця школа як раніше ще користується сильним впливом в Індії. Багато кашмірські шиваїтів покинули розірваною війною Кашмірських Долину і осіли в Джамму, Нью-Делі і всюди в північній Індії. Ця діаспора відданих шиваїтів може ще послужити поширенню вчення в нових регіонах. Найбільш відомим представником кашмірського шіваїзму є Абгінавагупта.
Сіддха-сіддханта також називають Натха-сампрадая. Походить від лінії ранніх аскетичних орденів Індії. Горакшанатха був учнем Матсьендранатха, святого-покровителя Непалу, шанованого не лише індусами, але і деякими езотеричними буддійськими школами. Горакшанатха жив, найімовірніше, в десятому столітті і писав на хінді. Історики пов'язують лінію Горакшанатха з лінією Пашупати та з їхніми наступниками, а також з сіддха-йогою і агамічними традиціями. Самі прихильники Горакшанатха стверджують, що Матсьендранатха отримав таємні шіваїтського знання безпосередньо від Шиви, як і Адінатха, і, в свою чергу, передав їх Горакшанатху. Ця школа систематизувала практику хатха-йоги і, власне, створила майже всю хатха-йогу, як вона викладається тепер. Нині ця традиція натхів представлена садху-Горакшанатха і численними іншими поважними орденами гімалайських монахів, які підтримують дух відречення від світу в пошуках «Я». Мільйони сучасних шукачів черпають з їхніх навчань, серед яких сяє текст Сватмарами (XVI століття) «Хатха-йога-прадіпіка» («Освітлення йоги»). З цих потужних древніх коренів майже у всіх країнах світу зросли школи йоги. Вони напористі. Вони динамічні. Вони дають результати — фізичні, ментальні і емоційні. Вони зазвичай не навчають релігії індуїзму, але дають мінімальне уявлення про пуджу, гуру, карму, дхарму та існування всепроникної сили, яка називається енергією. Ці вільно сплетені філософські посилки та прагматичні результати, принесені практиками хатха-йоги, пранаями і медитації, привертають дедалі ширші маси шукаючих людей, які виховувалися в самих різних релігіях. Сьогодні ці школи охоплюють також аюрведу, астрологію і різні форми холістичного цілительства. Найщирішим учням викладається вища медитація. Так давня мудрість сіддха-сіддханти продовжує жити в сучасну епоху і покращує якість життя людства і допомагає шукачам істини досягти мети.
Шива-адвайта. Філософія Шрікантхі, викладена в його «Брахма-сутра-бхашьє», шиваїтськом коментарі до «Брахма-сутра» (бл. 500—200 р. До н. е..). «Брахма-сутра» називаються 550 коротких віршів Бадараяни, в яких підводиться підсумок Упанішад. «Брахма-сутри», «Бхагавад-Гіта» і Упанішади є трьома центральними писаннями різних інтерпретацій філософії веданти. Шанкара, Рамануджа і Мадхва написали коментарі до цих книг і вивели три цілком різні філософії — відповідно, недуалізм, обмежений недуалізм і дуалізм — з одних і тих же текстів. Кожен претендував на істинність його інтерпретації Вед і жорстко відкидав всі інші інтерпретації. Шанкара був моністом і надавав шануванню особистісного Бога менше значення. Рамануджі і Мадхва, навпаки, розробили теїстичні філософії, в яких відданість Вішну вважалася найвищим шляхом. Але не було школи веданти, яка б на таку ж висоту підняла відданість Шиві. Заповнити цю прогалину і прагнув Шрікантха. У результаті з'явилася філософія, яка називається Шива-вішішта-адвайта і вельми схожа з обмеженим недуалізмом (вішішта-адвайта) Рамануджи. У своїх коментарях Шрікантха наповнив ведантичну термінологію шиваїтським змістом. Шива-адвайта нині не має видимої спільноти послідовників або формального членства, і цю школу можна розуміти не як окремий рух, а як мудре примирення веданти і сіддханти. Її особлива заслуга — в тому, що Аппайя Дікшіта сприяв відродженню шиваїзму в шістнадцятому столітті.
Вірашиваїзм або лінгаята. Одна з найбільш динамічних шиваїтських шкіл на сьогоднішній день. Вона стала широко відомою завдяки південноіндійському брахманові Басавану. Послідовники школи простежують коріння своєї віри з давніх часів. Віра-, або «героїчні», шиваїти також відомі як лінгаяти, «що носять Лінг». Усі вони повинні постійно носити Лінг у медальйоні на шиї. Про цю практику Таватіру Шанталінга Рамасвамі з Коїмбаторе сказав: «Поклоніння вірашайвів — найкраща форма поклоніння, оскільки Шивалінгам носиться на нашому тілі і об'єднує душу з Всюдисущим. Ми завжди пам'ятаєм про Господа Шіву, не перериваючись ні на секунду». Ще вірашайвів називають лінгавантамі (лінгаяти) і шівашаранамі. Сьогодні віра-шиваїзм — це повна життя віра, особливо сильна на своїй батьківщині в Карнатакці (південна Індія). Близько сорока мільйонів чоловік проживають у цьому штаті, і приблизно 25 % населення належить до релігії вірашайвів. Навряд чи знайдеться в штаті село, де немає хоч одного джангами або Матх (монастиря). У разі народження в родині лінгаяти, дитина долучається до віри в той же день: його відвідує джангама і надягає на нього маленький Шивалінгам в медальйоні на шнурку. Цей Лінгам людина буде носити все життя.
Капаліка (капалікі) (санскр. कापालिक kāpālika — «носячий череп» (kapālikêva)) — стародавній тантричний шиваїстський напрям в індуїзмі. Зник в XVI столітті. Як правило, капалікі живуть у місцях спалення трупів (шмашанах) і поклоняються Шиві в його найбільш грізних проявах, Капалешвари (Володарі черепів), Бхайрави (Жахливого), Махакали (Великого часу) і Капалабхріта (носячого череп). Капалікі здійснювали ритуали, так чи інакше пов'язані зі смертю, кладовищами, мертвими тілами, кров'ю, іноді нечистотами, сексуальними практиками. Нерідко саме вони займалися ритуальної підготовкою тіла до кремації. Чашею для прийняття підношень у капаліков була верхня частина людського черепа, використовувалася й інша атрибутика, пов'язана зі смертю (чотки з людських кісток, череп брахмана на палиці, життя на кладовищах та ін.).
Агхорі або Агхора (санскр. अघोर) — індуїстська аскетична релігійна школа, яка відкололася від капалікі в XIV столітті. Багато індусів таврують агхорі, що вони неіндуїстське вчення, через табуйовані ритуали, що їми практикуються. Агхорі поклоняються Шиві і при цьому, на відміну від інших садху, практикують ритуальний канібалізм, вживають алкогольні напої, використовують людські черепи (Капали) в різних ритуалах, медитують на місцях поховань та місцях спалення трупів (шмашанах).
Загальні особливості шкіл шиваїзму
Шиваїтські школи в дуже чому відрізняються один від одного. Але всі вони, в основному, користуються наступним:
- або бхасма — попіл, повсюдно використовується всіма шиваїтськими школами. Це може бути попіл від яджни чи іншого ритуалу з використанням вогню. Але найбільш важливий, попіл з місць кремації — шмашанів. Попіл, нанесений на тіло, символізує відчуженість від світу і вказівка на тимчасовість існування у світі Майї. Попіл наносять на лоб, груди, шию і руки трьома горизонтальними смугами, або покривають ним усе тіло. При його нанесенні зазвичай читається мантра з «Бхасма-Джабал-упанішади»: "Agniriti bhasma .. vāyuriti bhasma .. jalamiti bhasma .. sthalamiti bhasma .. vyometi bhasma .. devā bhasma .. ṛṣayo bhasma .. "
"Вогонь — це бхасма! Повітря — це бхасма! Вода — це бхасма! Земля — це бхасма! Простір — це бхасма! [Всі] боги — бхасма! Ріші — бхасма!
- Рудракша — «око Рудри» — вид вічнозелених широколистяних дерев сімейства елеокарпових. Зерна рудракші використовуються у всіх шиваїтських школах. Їх використовують як об'єкт поклоніння, роблять з них чотки (Рудракша-мала) і використовують як прикраси і обереги.
- Лінгам — переважно не антропоморфний символ Шиви. Є основною і найважливішою формою і образом Шиви. Здебільшого являє собою вертикально поставлений циліндр із закругленою або напівсферичною вершиною. Найчастіше має в основі коло (рідко — квадрат), що символізує йоні. Образ Линга-йоні-мурті символізує собою «неподільне єдність чоловічого (Шива, пасивного) і жіночого (Деві, активного) начал, від з'єднання яких з'являється життя». Деякі напрямки шиваїзму — в основному, лінгаяти — у своїй практиці використовують лінгам без йоні.
- Кайлас (Kailasa Parvata) — гора в однойменному гірському хребті. Це свята обитель Шиви, де він сидить в стані вічної медитації разом зі своєю дружиною Парваті.
Зв'язок з іншими духовними традиціями
Найбільший зв'язок шиваїзму можна виявити у тантричному шактизмі та тантричному буддизмі Ваджраяна. Більшість напрямків шиваїзму як і шактизму тантричні, і часто провести чітку лінію розділу між ними неможливо.
Примітки
- Flood (1996), p. 153.
Див. також
Джерела
- Садгуру Шівайя Субрамуніясвамі. Танець з Шивою. Сучасний катехізис індуїзму. Пер. з англ. — К. : Софія, 2001. — С. 800. — ,
Посилання
- Шиваїзм [ 26 січня 2013 у Wayback Machine.]
- Шайва-даршана [ 16 жовтня 2013 у Wayback Machine.]
![]() | Це незавершена стаття про індуїзм. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Shivayi zm shivayizm abo shajvizm sanskr श व धर म saiva dharma odin z osnovnih napryamkiv induyizmu tradiciya shanuvannya Shivi Shivayizm shiroko praktikuyetsya po vsij Indiyi ta za yiyi mezhami osoblivo v Nepali i Shri Lanci Indolog R N Dandekar vvazhav shivayizm najdavnishoyu z nini isnuyuchih religij civilizovanogo svitu Tisno pov yazanij iz shaktizmom Statuya Shivi v BidzhapuriEtimologiyaPoslidovnikiv tradiciyi shivayizmu nazivayut shivayitami shivayitami abo shajvami Sanskritske slovo shajva श व oznachaye toj hto pohodit vid Shivi abo pov yazanij z Shivoyu a shajva dgarma ce religiya u centri yakoyi perebuvaye Shiva IstoriyaZ rozkopok u Mohendzho Daro Proto Shiva z Mumbajskogo muzeyu Doarijskij period Doarijskij period 1500 do n e ta ranishe Bagato doslidnikiv sered yakih R N Dandekar i Mircha Eliade vvazhayut artefakti z Mohendzho Daro Harappa ta inshih arheologichnih majdanchikiv pivnichno zahidnij Indiyi ta Pakistanu svidoctvom rannoyi formi pokloninnya Shivi i Shakti Ci artefakti vklyuchayut Lingami i Pechatku Pashupati opisanu v bezlichi doslidzhen Indska civilizaciya dosyagla svogo piku blizko 2500 2000 do n e zanepala do 1800 do n e i znikla do 1500 do n e Ryad doslidnikiv vvazhayut sho joga bula same doarijskoyu spadshinoyu pov yazanim z kultom proto Shivi Na protivagu teoriyi doarijskogo viniknennya shivayizmu isnuye Teoriya vihodu z Indiyi zgidno z yakoyu migraciyi ariyiv v Indiyu ne bulo a Indska civilizaciya i vidpovidno kult proto Shivi bula Indo arijskoyu Vedijskij period Gigantska statuya Shivi v Vedijskij period 1500 do n e 600 do n e Z odnogo boku v najdavnishij z Ved Rigvedi pokloniki lingamu zgaduyutsya v negativnomu konteksti Nehaj chlenopoklonniki ne proniknut v nash obryad Koli ne zustrichav oporu v zminenomu viglyadi vin opanuvav majnom stovratnogo vbivayuchi chlenopoklonnikiv Z inshogo boku Rigveda zvertayetsya do Rudri blizko 75 raziv u riznih gimnah bezposeredno do nogo zverneno 3 abo 4 gimnu I 43 Do Rudri i Somi I 114 Do Rudri II 33 Do Rudri VII 46 Do Rudri U Yadzhurvedi do Rudri zverneno vzhe znachna kilkist gimniv i vpershe zgadana Panchakshara mantra ॐ नम श व य oṃ namah sivaya Znachnu kilkist gimniv takozh mozhna znajti i v Atharvavedi U period stanovlennya vedijskoyi religiyi bagato elementiv shivayizmu jdut u neoficijne seredovishe Shramanami yaka peredbachaye yakus opoziciyu vedijskomu brahmanizmu silno ritualizovanogo zovni Atributom u deyakih techiyah shivayizmu ye cherep ubitogo brahmana vedijskogo svyashenika U vedijskom brahmanizmi Rudri Shivi ne vklonyayutsya a prosyat viddalitisya i ne shkoditi Period upanishad Period upanishad 600 do n e 300 n e Vedijska religiya vtrachaye svoyu monopoliyu pid natiskom riznih faktoriv Nezadovolenist lyudej skladnoyu brahmanskoyu ritualnistyu kastovoyu izolyaciyeyu vidsutnistyu mozhlivosti dosyagnennya spasinnya lyudinoyu ne brahmanskogo pohodzhennya viklikaye gliboki reformi induyizmu Z yavlyayutsya techiyi yaki vidirvalis vid vedizmu buddizm adzhivika ale deyaki pochinayut zatverdzhuvatisya v ramkah vedijskoyi filosofiyi u viglyadi upanishad komentariv do Ved Na dumku vchenih Shvetashvatara upanishada yavlyaye soboyu najdavnishij tekst v yakomu bula vikladena filosofiya shivayizmu Zgidno z Gevinom Fladom u teksti ciyeyi upanishadi govoritsya Bogoslov ya yake pidnosit Rudru do statusu Verhovnogo Boga Vsevishnogo na sanskriti isa yakij yak i Shiva v piznishih tradiciyah vikonuye kosmologichni funkciyi zalishayuchis pri comu transcendentnim Na dumku Dandekara Shvetashvatara upanishada ye dlya shivayitiv tim samim sho j Bhagavad Gita dlya vasudevizmu krishnayizmu hocha Shvetashvatara upanishada drevnisha i same yiyi ideyi lyagli v osnovu i znajshli podalshij rozvitok v Bhagavad giti Period Puran Pid chas pravlinnya Guptiv 320 500 roki n e rozvinulasya puranichna religiya i shivayizm shvidko poshirivsya po vsomu indijskomu subkontinentu Techiyi ta napryamki shivayizmuU shivayizmi prisutnya bezlich riznih shkil sho mayut pevni regionalni ta chasovi zmini a takozh vidminnosti u filosofiyi Velika literatura v Shivayizmi predstavlyaye bezlich filosofskih shkil vklyuchayuchi shkoli nepodvijnosti abheda podvijnosti bheda i nepodvijnoyi podvijnosti bheda abheda Vidpovidno do klasifikaciyi zaproponovanoyi Shivaya Subramuniyasvami shivayizm dilitsya na shist osnovnih napryamkiv Najdavnishij vidomij napryamok shivayitskih monahiv asketiv Voni mandruvali dorogami trimayuchi v rukah zalizni trizubami i micni posohi Yihnye namaslyane volossya bulo zakruchene kilcyami abo zav yazane u vuzol na yihnih oblichchyah bula vidobrazhena najsilnisha viddanist Bogovi yihni pronizlivi ochi bachili bilshe Shivu nizh svit yihni stegna buli obgornuti olenyachoyi shkuroyu abo koroyu Pashupati buli bhaktami i dobrimi magami Shivi vidstoronivshis vid vedijskogo suspilstva v yakomu panuvali zherci U ti chasi religijne brodinnya v Indiyi posililosya cherez te sho hvili shivayitskogo agamichnogo teyizmu i buddizmu stikalisya perekochuyuchis cherez Gangsku rivninu Bheda abheda odnochasno monistichna i teyistichna prostezhuyetsya z chasiv Lakulishi bl 200 r Vona vidilyaye rol Shivi yak vishoyi prichini ta osobistogo upravitelya dushi ta svitu Zvilnena dusha zberigaye individualnist u svoyemu stani povnogo yednannya z Bogom Kinceve zlittya upodibnyuyetsya zniknennyu zirok na nebi Sogodni Pashupati monahi vidlyudniki zhivut v pivnichnij Indiyi ta Nepali i mayut poslidovnikiv povsyudno Starodavnya i shiroko praktikuyetsya sogodni shkola shivayitskogo induyizmu sho ohoplyuye miljoni prihilnikiv tisyachi diyuchih hramiv i desyatki zhivih monashih i asketichnih tradicij Nezvazhayuchi na populyarnist siddhanti yiyi slavne minule yak vsyeyindijskoj religiyi vidnosno malo vidomo lyudyam a sogodnishnya siddhanta ototozhnyuyetsya v osnovnomu z yiyi pivdennoindijskoyu tamilskoyi formoyu Termin shajva siddhanta oznachaye ostanni abo viznani visnovki shivayizmu Ce formalizovana teologiya bozhestvennih odkroven sho mistitsya v dvadcyati vosmi Shajva Agamah Pershim vidomim nam guru chistoyi shuddha tradiciyi shajva siddhanti buv Maharshi Nandinatha z Kashmiru bl 250 r do n e Zgadanij v knizi po gramatici Panini yak uchitel rishi Patandzhali Vyaghrapadi i Vasishthi Z pismovih robit Maharshi Nandinathi do nas dijshli tilki dvadcyat chotiri sanskritskih virsha nazvanih Nandikeshvara Kashik v yakih vin viklav drevni vchennya Cherez jogo monistichnij pidhid vcheni chasto zarahovuyut Nandinathu do predstavnikiv shkoli advajta Kashmira shajva Kashmirskij shivayizm she maye nazvu trika Oformlenij Vasuguptoyu bl 800 r Cya pomirno teyistichna vkraj monistichna shkola vidoma takozh yak pratyabhidzhnya darshana poyasnyuye stvorennya dushi ta svitu viprominyuvannyam Bogom Shivoyu Svogo dinamichnogo pershoimpulsu Yak Ya vsogo sushogo Shiva ye imanentnim i transcendentnim realnim ale abstraktnim Tvorcem Hranitelem Rujnivnikom Kashmirskij shivayizm yakij osoblivo nagoloshuye na potrebi viznannya lyudinoyu vzhe isnuyuchoyi yednosti z Shivoyu ye najbilsh poslidovno monistichnoyu z usih shesti shkil Vin vinik u dev yatomu stolitti v pivnichnij Indiyi yaka todi stanovila mozayiku z malenkih feodalnih carstv Cari maharadzhi pidtrimuvali rizni religiyi She silnij buv buddizm Tantrichnij shaktizm rozkvitav na pivnichnomu shodi Shivayizm perezhivav renesans pochinayuchi z shostogo stolittya i Shiva buv najpopulyarnishim z induyistskih bogiv Nezvazhayuchi na te sho bulo bagato znamenitih guru cherez geografichnu izolyaciyu Kashmirskoyi Dolini i piznishogo musulmanskogo zavoyuvannya kashmirskij shivayizm mav vidnosno nebagato poslidovnikiv Vcheni tilki nedavno znovu yavili jogo pisannya svitu opublikuvavshi vcilili teksti Pervisnu paramparu v nedavni chasi predstavlyav Svami Lakshman Dzhu Sogodni rizni organizaciyi po vsomu sviti v yakijs miri poshiryuyut ezoterichni vchennya kashmirskogo shivayizmu Hocha chislo formalnih poslidovnikiv tochno ne viznachayetsya cya shkola yak ranishe she koristuyetsya silnim vplivom v Indiyi Bagato kashmirski shivayitiv pokinuli rozirvanoyu vijnoyu Kashmirskih Dolinu i osili v Dzhammu Nyu Deli i vsyudi v pivnichnij Indiyi Cya diaspora viddanih shivayitiv mozhe she posluzhiti poshirennyu vchennya v novih regionah Najbilsh vidomim predstavnikom kashmirskogo shivayizmu ye Abginavagupta Siddha siddhanta takozh nazivayut Natha sampradaya Pohodit vid liniyi rannih asketichnih ordeniv Indiyi Gorakshanatha buv uchnem Matsendranatha svyatogo pokrovitelya Nepalu shanovanogo ne lishe indusami ale i deyakimi ezoterichnimi buddijskimi shkolami Gorakshanatha zhiv najimovirnishe v desyatomu stolitti i pisav na hindi Istoriki pov yazuyut liniyu Gorakshanatha z liniyeyu Pashupati ta z yihnimi nastupnikami a takozh z siddha jogoyu i agamichnimi tradiciyami Sami prihilniki Gorakshanatha stverdzhuyut sho Matsendranatha otrimav tayemni shivayitskogo znannya bezposeredno vid Shivi yak i Adinatha i v svoyu chergu peredav yih Gorakshanathu Cya shkola sistematizuvala praktiku hatha jogi i vlasne stvorila majzhe vsyu hatha jogu yak vona vikladayetsya teper Nini cya tradiciya nathiv predstavlena sadhu Gorakshanatha i chislennimi inshimi povazhnimi ordenami gimalajskih monahiv yaki pidtrimuyut duh vidrechennya vid svitu v poshukah Ya Miljoni suchasnih shukachiv cherpayut z yihnih navchan sered yakih syaye tekst Svatmarami XVI stolittya Hatha joga pradipika Osvitlennya jogi Z cih potuzhnih drevnih koreniv majzhe u vsih krayinah svitu zrosli shkoli jogi Voni naporisti Voni dinamichni Voni dayut rezultati fizichni mentalni i emocijni Voni zazvichaj ne navchayut religiyi induyizmu ale dayut minimalne uyavlennya pro pudzhu guru karmu dharmu ta isnuvannya vseproniknoyi sili yaka nazivayetsya energiyeyu Ci vilno spleteni filosofski posilki ta pragmatichni rezultati prineseni praktikami hatha jogi pranayami i meditaciyi privertayut dedali shirshi masi shukayuchih lyudej yaki vihovuvalisya v samih riznih religiyah Sogodni ci shkoli ohoplyuyut takozh ayurvedu astrologiyu i rizni formi holistichnogo cilitelstva Najshirishim uchnyam vikladayetsya visha meditaciya Tak davnya mudrist siddha siddhanti prodovzhuye zhiti v suchasnu epohu i pokrashuye yakist zhittya lyudstva i dopomagaye shukacham istini dosyagti meti Shiva advajta Filosofiya Shrikanthi vikladena v jogo Brahma sutra bhashye shivayitskom komentari do Brahma sutra bl 500 200 r Do n e Brahma sutra nazivayutsya 550 korotkih virshiv Badarayani v yakih pidvoditsya pidsumok Upanishad Brahma sutri Bhagavad Gita i Upanishadi ye troma centralnimi pisannyami riznih interpretacij filosofiyi vedanti Shankara Ramanudzha i Madhva napisali komentari do cih knig i viveli tri cilkom rizni filosofiyi vidpovidno nedualizm obmezhenij nedualizm i dualizm z odnih i tih zhe tekstiv Kozhen pretenduvav na istinnist jogo interpretaciyi Ved i zhorstko vidkidav vsi inshi interpretaciyi Shankara buv monistom i nadavav shanuvannyu osobistisnogo Boga menshe znachennya Ramanudzhi i Madhva navpaki rozrobili teyistichni filosofiyi v yakih viddanist Vishnu vvazhalasya najvishim shlyahom Ale ne bulo shkoli vedanti yaka b na taku zh visotu pidnyala viddanist Shivi Zapovniti cyu progalinu i pragnuv Shrikantha U rezultati z yavilasya filosofiya yaka nazivayetsya Shiva vishishta advajta i velmi shozha z obmezhenim nedualizmom vishishta advajta Ramanudzhi U svoyih komentaryah Shrikantha napovniv vedantichnu terminologiyu shivayitskim zmistom Shiva advajta nini ne maye vidimoyi spilnoti poslidovnikiv abo formalnogo chlenstva i cyu shkolu mozhna rozumiti ne yak okremij ruh a yak mudre primirennya vedanti i siddhanti Yiyi osobliva zasluga v tomu sho Appajya Dikshita spriyav vidrodzhennyu shivayizmu v shistnadcyatomu stolitti Virashivayizm abo lingayata Odna z najbilsh dinamichnih shivayitskih shkil na sogodnishnij den Vona stala shiroko vidomoyu zavdyaki pivdennoindijskomu brahmanovi Basavanu Poslidovniki shkoli prostezhuyut korinnya svoyeyi viri z davnih chasiv Vira abo geroyichni shivayiti takozh vidomi yak lingayati sho nosyat Ling Usi voni povinni postijno nositi Ling u medaljoni na shiyi Pro cyu praktiku Tavatiru Shantalinga Ramasvami z Koyimbatore skazav Pokloninnya virashajviv najkrasha forma pokloninnya oskilki Shivalingam nositsya na nashomu tili i ob yednuye dushu z Vsyudisushim Mi zavzhdi pam yatayem pro Gospoda Shivu ne pererivayuchis ni na sekundu She virashajviv nazivayut lingavantami lingayati i shivasharanami Sogodni vira shivayizm ce povna zhittya vira osoblivo silna na svoyij batkivshini v Karnatakci pivdenna Indiya Blizko soroka miljoniv cholovik prozhivayut u comu shtati i priblizno 25 naselennya nalezhit do religiyi virashajviv Navryad chi znajdetsya v shtati selo de nemaye hoch odnogo dzhangami abo Math monastirya U razi narodzhennya v rodini lingayati ditina doluchayetsya do viri v toj zhe den jogo vidviduye dzhangama i nadyagaye na nogo malenkij Shivalingam v medaljoni na shnurku Cej Lingam lyudina bude nositi vse zhittya Kapalika kapaliki sanskr क प ल क kapalika nosyachij cherep kapalikeva starodavnij tantrichnij shivayistskij napryam v induyizmi Znik v XVI stolitti Yak pravilo kapaliki zhivut u miscyah spalennya trupiv shmashanah i poklonyayutsya Shivi v jogo najbilsh griznih proyavah Kapaleshvari Volodari cherepiv Bhajravi Zhahlivogo Mahakali Velikogo chasu i Kapalabhrita nosyachogo cherep Kapaliki zdijsnyuvali rituali tak chi inakshe pov yazani zi smertyu kladovishami mertvimi tilami krov yu inodi nechistotami seksualnimi praktikami Neridko same voni zajmalisya ritualnoyi pidgotovkoyu tila do kremaciyi Chasheyu dlya prijnyattya pidnoshen u kapalikov bula verhnya chastina lyudskogo cherepa vikoristovuvalasya j insha atributika pov yazana zi smertyu chotki z lyudskih kistok cherep brahmana na palici zhittya na kladovishah ta in Aghori Aghori abo Aghora sanskr अघ र induyistska asketichna religijna shkola yaka vidkololasya vid kapaliki v XIV stolitti Bagato indusiv tavruyut aghori sho voni neinduyistske vchennya cherez tabujovani rituali sho yimi praktikuyutsya Aghori poklonyayutsya Shivi i pri comu na vidminu vid inshih sadhu praktikuyut ritualnij kanibalizm vzhivayut alkogolni napoyi vikoristovuyut lyudski cherepi Kapali v riznih ritualah medituyut na miscyah pohovan ta miscyah spalennya trupiv shmashanah Zagalni osoblivosti shkil shivayizmuShivayitski shkoli v duzhe chomu vidriznyayutsya odin vid odnogo Ale vsi voni v osnovnomu koristuyutsya nastupnim abo bhasma popil povsyudno vikoristovuyetsya vsima shivayitskimi shkolami Ce mozhe buti popil vid yadzhni chi inshogo ritualu z vikoristannyam vognyu Ale najbilsh vazhlivij popil z misc kremaciyi shmashaniv Popil nanesenij na tilo simvolizuye vidchuzhenist vid svitu i vkazivka na timchasovist isnuvannya u sviti Majyi Popil nanosyat na lob grudi shiyu i ruki troma gorizontalnimi smugami abo pokrivayut nim use tilo Pri jogo nanesenni zazvichaj chitayetsya mantra z Bhasma Dzhabal upanishadi Agniriti bhasma vayuriti bhasma jalamiti bhasma sthalamiti bhasma vyometi bhasma deva bhasma ṛṣayo bhasma Vogon ce bhasma Povitrya ce bhasma Voda ce bhasma Zemlya ce bhasma Prostir ce bhasma Vsi bogi bhasma Rishi bhasma Rudraksha oko Rudri vid vichnozelenih shirokolistyanih derev simejstva eleokarpovih Zerna rudrakshi vikoristovuyutsya u vsih shivayitskih shkolah Yih vikoristovuyut yak ob yekt pokloninnya roblyat z nih chotki Rudraksha mala i vikoristovuyut yak prikrasi i oberegi Lingam perevazhno ne antropomorfnij simvol Shivi Ye osnovnoyu i najvazhlivishoyu formoyu i obrazom Shivi Zdebilshogo yavlyaye soboyu vertikalno postavlenij cilindr iz zakruglenoyu abo napivsferichnoyu vershinoyu Najchastishe maye v osnovi kolo ridko kvadrat sho simvolizuye joni Obraz Linga joni murti simvolizuye soboyu nepodilne yednist cholovichogo Shiva pasivnogo i zhinochogo Devi aktivnogo nachal vid z yednannya yakih z yavlyayetsya zhittya Deyaki napryamki shivayizmu v osnovnomu lingayati u svoyij praktici vikoristovuyut lingam bez joni Kajlas Kailasa Parvata gora v odnojmennomu girskomu hrebti Ce svyata obitel Shivi de vin sidit v stani vichnoyi meditaciyi razom zi svoyeyu druzhinoyu Parvati Zv yazok z inshimi duhovnimi tradiciyamiNajbilshij zv yazok shivayizmu mozhna viyaviti u tantrichnomu shaktizmi ta tantrichnomu buddizmi Vadzhrayana Bilshist napryamkiv shivayizmu yak i shaktizmu tantrichni i chasto provesti chitku liniyu rozdilu mizh nimi nemozhlivo PrimitkiFlood 1996 p 153 Div takozhJoga Hatha joga Tantra Tantra induyizm Tantri teksti Skladovi tantra jogiDzherelaSadguru Shivajya Subramuniyasvami Tanec z Shivoyu Suchasnij katehizis induyizmu Per z angl K Sofiya 2001 S 800 ISBN 5 220 00456 5 ISBN 5 344 00083 9PosilannyaShivayizm 26 sichnya 2013 u Wayback Machine Shajva darshana 16 zhovtnya 2013 u Wayback Machine Ce nezavershena stattya pro induyizm Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi