Украї́нський ві́льний університе́т (УВУ) (нім. Ukrainische Freie Universität; UFU) — приватний український університет, розташований у Мюнхені, Баварія, Німеччина. Перший вищий навчальний заклад і друга наукова установа української еміграції за кордоном. Є не тільки одним із найстаріших приватних навчальних закладів Німеччини, але і єдиним у світі вищим навчальним закладом поза межами України з українською мовою навчання. Університет було засновано з ініціативи українських інтелектуальних кіл у Відні, невдовзі він переїхав до Праги, а із завершенням Другої світової війни — до свого постійного місцеперебування у столиці Баварії[⇨]. З діяльністю закладу пов'язані імена багатьох видатних українських вчених в еміграції[⇨]. У виші здобула освіту або наукове звання ціла плеяда діячів закордонної та вітчизняної науки і культури[⇨].
Український вільний університет | |
---|---|
нім. Ukrainische Freie Universität УВУ (UFU) | |
![]() | |
![]() | |
Нова будівля в районі Німфенбурґ | |
Мюнхен, | |
Тип | приватний університет |
Країна | Німеччина |
Розташування | Мюнхен |
Гасло | Sapere aude! |
Засновано | 1921 |
День вишу | 17 січня |
Ректор | Марія Пришляк |
Студентів | 445 (2023) |
Професорів | 20 |
Факультети | Державних і економічних наук; україністики; філософський |
Випускники | |
Адреса | Barellistr. 9a, 80638 München, Deutschland |
Сайт | Офіційний сайт |
|
Історія
Віденський період
Університет був заснований 17 січня 1921 року у Відні, столиці Австрії, з ініціативи українських інтелектуальних кіл у складі двох факультетів — філософського та права і суспільних наук. Ініціатори його заснування — українські професори університетів Австро-Угорської та Російської імперій, Союз письменників і журналістів, студенти, які після Першої світової війни й Українських визвольних змагань опинилися в еміграції. В університеті від початку працювало 12 професорів і 3 доценти. Загальна кількість слухачів — 90. Першим ректором став професор Олександр Колесса, який 7 разів обирався на цю посаду.
Празький період
Проте з огляду на те, що Відень переставав бути центром українського еміграційного життя, то вже після закінчення першого семестру восени 1921 року УВУ переїхав до Праги (Чехо-Словаччина), де кипіло живе політичне, культурне й освітнє життя української студентської молоді (понад 1 тис. осіб). У Празі університет одержав щомісячну допомогу у розмірі 500 тисяч чеських крон, від , який очолив президент Томаш Масарик, а також з боку наукової громадськості республіки, зокрема керівництва Карлового університету, яким були надані приміщення для занять. Саме тоді на перший семестр вписалося понад 700 слухачів. Навчальний план було розроблено таким чином, щоб студенти могли поєднувати навчання в УВУ та Карловому університеті.
Упродовж свого існування в Празі університет розгорнув багатогранну педагогічну, науково-дослідну й видавничу діяльність, визнану в тодішній Чехо-Словацькій Республіці та поза її межами. Університет швидко став на шлях нормального функціонування як повноцінний і науково спроможний осередок поширення й поглиблення знань на зразок західноєвропейських університетів. У перші роки існування університет налічував 500 студентів. У середньому кожного семестру в ньому навчалось понад 250 студентів, повний курс навчання (4 або 8 семестрів) за період 1921—1945 років закінчили близько 3 тис. осіб, близько 150 з них отримали ступені доктора права чи філософії. Навчання велось лише на двох факультетах — філософічному, який поділявся на історико-філологічний і природописний відділи, та права і суспільних наук. На кінець празького періоду діяльності в його професорсько-викладацькому складі налічувалося 20 професорів, 10 доцентів і 3 лектори. Професорська колегія складалася з визначних учених, позбавлених окупаційними режимами своїх катедр і прав викладати у вищих навчальних закладах України: Дмитро Антонович, Леонід Білецький, Іван Горбачевський, Станіслав Дністрянський, Дмитро Дорошенко, Роман Дражньовський, Олександр Колесса, Володимир Кушнір, Іван Огієнко, Олександр Олесь, Степан Рудницький, Володимир Старосольський, Степан Смаль-Стоцький, Сергій Шелухін, Олександр Шульгін, Андрій Яковлів та ін.
Усього за цей час у закладі викладали і проводили наукову діяльність близько 100 осіб, з яких 50 мали звання професор. Чимало професорів були членами зарубіжних академій наук, наукових товариств, викладали в інших вишах за кордоном, брали участь у численних міжнародних наукових конференціях. За період 1924—1931 років вони брали участь у 28 з'їздах і конгресах, видали 27 університетських підручників, монографій, наукових збірників та сотні статей, які друкувалися різними мовами в різних країнах світу.
Університет перебував у центрі культурно-наукового життя української еміграції в Чехословаччині, відіграв, зокрема, помітну роль у заснуванні низки українських наукових і навчальних закладів Чехословаччини та інших європейських країн:
- 1923 року — Українського правничого товариства в Чехії на чолі з деканом правничого факультету Ростиславом Лащенком, Українського історично-філологічного товариства у Празі на чолі з Дмитром Антоновичем, Української студії пластичного мистецтва;
- 1924 року — Українського академічного комітету;
- 1925 року — Музею визвольної боротьби України у Празі;
- 1926 року — Українського наукового інституту в Берліні.
Під час Другої світової війни і гітлерівської окупації Чехословаччини університет був значно обмежений у правах і діяльності й підпорядкований ректорові німецького Карлового університету. Під час бойових дій у приміщення бібліотеки та архіву влучила бомба, але матеріали вціліли й були збережені. Зі вступом радянських військ до Праги навесні 1945 року майно, бібліотека й архіви віденського й празького періодів університету були частково знищені та розграбовані, частково, разом з матеріалами Музею визвольної боротьби України, вивезені до Радянського Союзу. Щоб зберегти університет, тодішній ректор Андрій Яковлів наполягав на переїзді до Німеччини, проте Августин Волошин наполягав на тому, щоб залишитися у Празі та знайти спільну мову з більшовиками. Усе ж, Яковлів із деякими професорами переїхав, а Волошин перебрав на себе повноваження ректора. У результаті його й інших членів УВУ, що лишилися у Празі, заарештували радянські спецслужби. Згодом ректор УВУ, президент Карпатської України 1939 року Августин Волошин був закатований у Бутирській в’язниці, а сам заклад був фактично ліквідований.
Мюнхенський період
Унаслідок воєнних подій 1945 року, більшість професорів і студентів були змушені покинути Прагу та переселитися на Захід, у Баварію. У Мюнхені восени 1945 року починається третій період (після віденського та празького) існування закладу вищої освіти. Першим ректором університету мюнхенської доби його існування було обрано професора Вадима Щербаківського, деканами філософського і правничого факультетів — відповідно професорів Івана Мірчука і Льва Окіншевича. Незважаючи на скрутне матеріальне становище, до університету вступали як колишні празькі студенти, так і чимало молоді з військових таборів, яка не повернулася до СРСР. Університет матеріально опирався винятково на власні сили. На обидвох факультетах 1947 року кількість викладачів доходило до 80. Серед «нової» повоєнної когорти професорів і викладачів: Юрій Бойко-Блохін, Микола Васильєв, Григорій Ващенко, Володимир Державин, Василь Доманицький, Павло Зайцев, Борис Крупницький, Володимир Кубійович, Зенон Кузеля, Олександр Кульчицький, Петро Курінний, Іван Мірчук, Олександр Оглоблин, , Юрій Панейко, Наталія Полонська-Василенко, Іван Раковський, Ярослав Рудницький, Вадим Щербаківський, Юрій Клен (Освальд Бургардт), Микола Глобенко-Оглоблин, Василь Доманицький, Борис Крупницький, Михайло Міллер, Юрій Шевельов (Шерех). Пізніше: Юрій Старосольський, Олександр Юрченко, Володимир Янів, Олекса Горбач, Ярослав Падох, Іван Кошелівець, Віктор Коптілов.
Після еміграції значної кількості професорсько-викладацького складу наприкінці 1940-х років університет зазнав кризи. Аудиторні лекції були замінені семінарами з малими групами студентів і консультаціями з ними. 1950 року уряд Баварії визнав за Українським вільним університетом право надавати наукові ступені магістра та доктора права. Досягнення університету було визнано при введенні нового баварського закону про вищу освіту, коли окремим додатком до нього від 28 червня 1978 року підтверджено право промоцій і габілітацій Українського вільного університету, тобто право надавати титули магістра, доктора та габілітованого доктора.
Посилилася наукова та видавнича діяльність університету. У 1960-х роках було створено німецьке Товариство сприяння українській науці, яке взяло опіку над вишем, було поновлено аудиторне навчання впродовж двох місяців влітку, програма лекційних занять для докторантів (2 старших семестри). 1970 року вже налічувалось 50 фактичних слухачів, 12 осіб отримали докторські ступені. У цей час університет надав понад 50 почесних докторантів відомим ученим і громадсько-політичним діячам світу.
Сучасність
Український вільний університет лишається єдиним у світі приватним вищим навчальним закладом поза межами України з українською мовою навчання, своєрідним науково-освітнім місточком між Україною і Європою. Ставши осередком виховання нового покоління професійних і патріотичних кадрів для України та науково-дослідним центром українознавчих студій в Європейському Союзі, УВУ бачить свою місію як інтегратора української науки в європейському і світовому науковому просторі. Університет підтримує науково-освітні стосунки з багатьма вишами світу, зокрема України. 12 листопада 1992 року Міністерство освіти України визнало правочинність дипломів університету в Україні окремими договором.
Сьогодні УВУ дає змогу студентам із України вивчати ті предмети, які у СРСР були заборонені чи спотворені до невпізнання. Крім того, молодь із України має нагоду познайомитися з життям Центральної Європи, користуватися бібліотеками Німеччини й інших європейських країн, позаяк одна з найважливіших ролей Університету — бути науковим мостом між Європейським Союзом і сучасною Україною.
Через фінансові труднощі та повіні р.Ізар університет продав своє давнє приміщення на вул. Pienzenauerstr. 15 (в найдорожчому районі Мюнхена — Боґенгаузені) у 2008 році та здійснив купівлю скромнішого, але більш функціонального приміщення на вул. Barellistr. 9a (у районі Німфенбурґу), а також створив за рахунок залишку коштів власний фонд, відсотки з якого забезпечуватимуть подальшу діяльність УВУ.
На каденцію з 1 січня 2020 року до 31 грудня 2023 ректоркою УВУ обрано проф. д-рку Марію Пришляк.
2021 року Український вільний університет відзначив 100-літній ювілей свого існування та 75-ліття функціонування на території Німеччини.
Структура
Університет складається з 3 факультетів, на яких представлено 13 спеціяльностей:
- Філософський факультет. Декан — професор Лариса Дідковська. Спеціяльності: історія, філософія, порівняльне літературознавство, педагогіка, психологія, мистецтвознавство.
- Інститут педагогіки. Очолює доктор Світлана Когут.
- Факультет державних та економічних наук. Декан — професор Мирослав Кий. Спеціяльності: правознавство, організація та діяльність підприємств, політична економія, менеджмент, політологія.
- Інститут соціальної та ринкової економіки в Україні. Очолює професор Гансюрґен Досс (нім. Hansjürgen Doss).
- Факультет україністики. Декан — професор Тамара Гундорова. Спеціяльності: українська мова та література, історія України, українознавство.
Бібліотека Українського вільного університету в Мюнхені — одна з найважливіших українських культурних цінностей в Європі. Фонди бібліотеки налічують понад 35 тис. книжок і періодичних видань. 1991 року комісія Міністерства внутрішніх справ Німеччини визнала бібліотеку найважливішим джерелом україністики в німецькомовному світі. У складі університету унікальний архів загальним обсягом матеріалів понад 0,5 млн документів, що займають приблизно 300 м архівних полиць.
Ректори
- 1921—1922 — Олександр Колесса
- 1922—1923 — Станіслав Дністрянський
- 1923—1924 — Іван Горбачевський
- 1924—1925 — Федір Щербина
- 1925—1928 — Олександр Колесса
- 1928—1930 — Дмитро Антонович
- 1930—1931 — Андрій Яковлів
- 1931—1935 — Іван Горбачевський
- 1935—1937 — Олександр Колесса
- 1937—1938 — Дмитро Антонович
- 1938—1939 — Олександр Мицюк
- 1939—1940 — Іван Борковський
- 1940—1941 — Олександр Мицюк
- 1941—1943 — Іван Борковський
- 1943—1944 — Олександр Колесса
- 1944—1945 — Андрій Яковлів
- 1945 — Августин Волошин
- Олександр Колесса
- Станіслав Дністрянський
- Іван Горбачевський
- Федір Щербина
- Дмитро Антонович
- Олександр Мицюк
- Андрій Яковлів
- 1946—1947 — Вадим Щербаківський
- 1947—1948 — Іван Мірчук
- 1948—1950 — Юрій Панейко
- 1950—1955 — Іван Мірчук
- 1955—1956 — Микола Васильєв
- 1956—1961 — Іван Мірчук
- 1961—1962 — Юрій Панейко
- 1963 — Олександр Кульчицький
- 1964 — Василь Орелецький
- 1965—1966 — Юрій Бойко-Блохін
- 1966—1968 — Василь Орелецький
- 1968—1986 — Володимир Янів
- 1986—1992 — Теодор-Богдан Цюцюра
- 1992—1993 —
- 1993—1995 — Роман Дражньовський
- 1995—1998 — Мирослав Лабунька
- 1998—2003 — Леонід Рудницький
- 2004—2007 — Альберт Кіпа
- 2008—2011 —
- 2012—2015 —
- 2016—2024 — Марія Пришляк
- з 2024 — Лариса Дідковська
- Августин Волошин
- Вадим Щербаківський
- Іван Мірчук
- Олександр Кульчицький
- Юрій Бойко-Блохін
- Роман Дражньовський
- Мирослав Лабунька
Визначні професори
- Географи: Степан Рудницький, Володимир Кубійович.
- Економісти: Степан Рудницький, Володимир Тимошенко, Олександр Мицюк, Євген Гловінський.
- Етнографи: Зенон Кузеля, Віктор Петров.
- Історики: Дмитро Дорошенко, Олександр Оглоблин, Наталія Полонська-Василенко, Дмитро Антонович, Іван Борковський, Станіслав Дністрянський, Володимир Кубійович, Олександр Мицюк, Симон Наріжний, Олександр Шульгин, Вадим Щербаківський, Андрій Яковлів.
- Історики мистецтва і музикознавці: Дмитро Антонович, Володимир Залозецький, Дмитро Левитський.
- Історики церкви: Василь Біднов, Микола Чубатий, Олександр Лотоцький, отець Петро Вергун.
- Фізіологи і медики: Іван Горбачевський, Борис Матюшенко.
- Філологи: Степан Смаль-Стоцький, Олександр Колесса, Юрій Шевельов, Ярослав Рудницький, Олекса Горбач, Володимир Державин, Міхаель Мозер, Тамара Гундорова, Дмитро Чижевський, Леонід Білецький, Агенор Артимович, Іван Огієнко, Василь Сімович, Іван Панькевич.
- Філософи: Іван Мірчук, Дмитро Чижевський, Олександр Кульчицький, Володимир Янів, Августин Волошин, Олег Фешовець.
- Юристи: Станіслав Дністрянський, Отто Ейхельман, Ростислав Лащенко, Володимир Старосольський, Андрій Яковлів, Лев Окіншевич, Василь Панейко, Сергій Шелухін, Богдан Футей, Лев Ребет, Кость Лоський, Олександр Лотоцький.
Відомі випускники
- Емма Андієвська — художниця та поетка
- Ольгерд-Іполит Бочковський — видатний соціолог, політолог і етнолог. Габілітований доктор УВУ.
- Вікул Оксана Миколаївна — балерина.
- Ґеркен-Русова Наталія — художниця, громадська діячка.
- Горбач Олекса — мовознавець-славіст, доктор філософії, професор Франкфуртського (Франкфурт-на-Майні), Українського вільного та Українського католицького університету в Римі.
- Квіт Сергій Миронович — президент Києво-Могилянської академії (2007—2014), міністр освіти і науки України в уряді Арсенія Яценюка (2014—2016).
- — історик, доктор філософії, керівник проєктів та програм Інституту релігії та суспільства Українського католицького університету, кандидат історичних наук, експерт міжнародної аналітичної групи Фонду «Amicus Europae» Александра Кваснєвського (2012—2017). Засновник інтернет-видання «Українська освіта».
- Монолатій Іван Сергійович — історик, доктор філософії, доктор політичних наук, професор Прикарпатського національного університету ім. Василя Стефаника, дійсний член Наукового товариства імені Шевченка.
- — літературознавець, доктор філософії УВУ, доктор філологічних наук, професор у Любліні, Польща.
- поет Олег Ольжич,
- Ребет Лев — юрист, доктор права, громадський діяч, публіцист, один із провідників ОУН.
- Срібняк Ігор Володимирович — історик, доктор філософії, доктор історичних наук, професор, завідувач кафедри всесвітньої історії Київського університету імені Бориса Грінченка.
- Степовик Дмитро Власович — доктор філософії, доктор мистецтвознавства, доктор богословсьих наук, професор Академії наук вищої школи України, професор кафедри церковної історії Київської православної богословської академії.
- — економіст-медійник, габілітований доктор суспільно-економічних наук, професор у сфері менеджменту маскомунікацій та мультимедіа (з 2013 р.), проректор з навчальної частини (з 2020 р.) .
- — літературознавець, доктор габілітований УВУ, доктор філологічних наук, професор, директор Інституту філології Прикарпатського національного університету імені Василя Стефаника.
- Шевельов Юрій Володимирович — філолог, публіцист, доктор філософії, професор Гарвардського і Колумбійського університетів, іноземний член НАН України (1991), президент УВАН (1959—1961, 1981—1986).
Вшанування
На честь 100-річчя університету Національний банк України випустив пам'ятну медаль з нейзильберу «100 років Українському вільному університету» тиражем 10 тис. штук.
Див. також
Примітки
- Розпорядження Баварського Державного Міністерства Освіти та Віросповідань від 16 вересня 1950, № ХІ 60710.
Джерела
- Віднянський С. В. Український вільний університет // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2019. — Т. Україна—Українці. — Кн. 2. — 842 с. : іл. — .
- Бондарчук П. М. Колесса Олександр Михайлович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — 528 с. : іл. — .
- УІНП. 1921 – заснування Українського Вільного Університету. УІНП (укр.). Процитовано 14 травня 2023.
- Віднянський С. В. Масарик Томаш-Гарріг // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Віднянський С. В. Карловий університет, Празький університет // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — 528 с. : іл. — .
- Пінчук Ю. А. Антонович Дмитро Володимирович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Ільницький М. М. Білецький Леонід Тимофійович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Усенко П. Г. Горбачевський Іван Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .
- Ісаєвич Я. Д. Дністрянський Станіслав Северинович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Дорошенко Дмитро Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .
- Підкова І. З. Рудницький Степан Львович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — 944 с. : іл. — .
- Янишин Б. М. Старосольський Володимир // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — 944 с. : іл. — .
- Добржанський О. В., Огуй О. Д. Смаль-Стоцький // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — 944 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Шелухин Сергій Павлович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Даниленко О. В. Українське історично-філологічне товариство (УІФТ) // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2019. — Т. Україна—Українці. — Кн. 2. — 842 с. : іл. — .
- Віднянський С. В. Український академічний комітет (УАК) // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2019. — Т. Україна—Українці. — Кн. 2. — 842 с. : іл. — .
- Федорова Л. Д. Музей визвольної боротьби України // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — 728 с. : іл. — .
- Кривець Н. В. Український науковий інститут у Берліні // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2019. — Т. Україна—Українці. — Кн. 2. — 842 с. : іл. — .
- «Маяк глибокого пізнання України»
- Мюнхен. Український вільний університет : ( )[укр.] : [арх. 04.12.2020] // ukrainer.net : вебсайт. — Ukraїner, 2020. — 20 жовтня. — Дата звернення: 7 квітня 2021 року.
- Ковальчук О. О. Мірчук Іван // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — 520 с. : іл. — .
- Білокінь С. І. Окіншевич Лев Олександрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — 728 с. : іл. — .
- Брега Г. С. Бойко-Блохин Юрій Гаврилович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Марочко В. І. Ващенко Григорій Григорович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Грузін Д. В. Кубійович Володимир Михайлович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — 560 с. : іл. — .
- Ковальчук О. О., Грузін Д. В. Кузеля Зенон // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — 560 с. : іл. — .
- Ковальчук О. О. Кульчицький Олександр // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — 560 с. : іл. — .
- Кот С. І. Курінний Петро Петрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — 560 с. : іл. — .
- Верба І. В. Оглоблин Олександр Петрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — 728 с. : іл. — .
- Верба І. В. Полонська-Василенко Наталія Дмитрівна // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — 520 с. : іл. — .
- Ковальчук О. О., Майдан І. Г. Рудницький Ярослав-Богдан // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — 944 с. : іл. — .
- Білокінь С. І. Клен Юрій // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2007. — Т. 4 : Ка — Ком. — 528 с. : іл. — .
- Ясь О. В. Глобенко-Оглоблин Микола Миколайович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .
- Корнієвська О. В. Доманицький Василь Миколайович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2004. — Т. 2 : Г — Д. — 518 с. : іл. — .
- Ясь О. В. Крупницький Борис Дмитрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 5 : Кон — Кю. — 560 с. : іл. — .
- Білокінь С. І. Міллер Михайло Олександрович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Масенко Л. Т. Шевельов Юрій Володимирович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Герасимова Г. П. Янів Володимир-Михайло Осипович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Данилюк Д. Д. Мицюк Олександр // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Петегирич В. М. Борковський Іван // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Боряк Т. Г., Ковальчук О. О. Наріжний Симон // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — 728 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Шульгин Олександр Якович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Федорова Л. Д. Щербаківський Вадим Михайлович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Яковлів Андрій Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Ульяновський В. І. Біднов Василь Олексійович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Швидкий В. П. Лотоцький Олександр Гнатович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Матюшенко Борис Павлович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Ясь О. В. Чижевський Дмитро Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — 784 с. : іл. — .
- Пінчук Ю.А., Завальнюк О.М. Огієнко Іван Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2010. — Т. 7 : Мл — О. — 728 с. : іл. — .
- Луцький О. І. Сімович Василь Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — 944 с. : іл. — .
- Ісаєвич Я. Д. Панькевич Іван // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2011. — Т. 8 : Па — Прик. — 520 с. : іл. — .
- Вегеш М. М., Від С. В. Волошин Августин Іванович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — 688 с. : іл. — .
- Осташко Т. С. Ейхельман Отто Оттович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — 672 с. : іл. — .
- Усенко І. Б. Лащенко Ростислав Митрофанович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Гуцал П. З. Лоський Кость (Костянтин) Володимирович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2009. — Т. 6 : Ла — Мі. — 784 с. : іл. — .
- Лекція Ярослава Кота — Бакалаврська програма Етика Політика Економіка : ( )[укр.] // epe.ucu.edu.ua : вебсайт. — Український католицький університет, 2017. — 22 листопада. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Співробітники — Срібняк Ігор Володимирович : ( )[укр.] : [арх. 08.04.2021] // iff.kubg.edu.ua : вебсайт. — Історико-філософський факультет Київського університету імені Бориса Грінченка, 2020. — 16 червня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Степовик Дмитро Власович : ( )[укр.] : [арх. 08.04.2021] // nas.gov.ua : вебсайт. — Національна академія наук України, 2021. — 16 червня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Діана Дуцик. Олексій Хаб’юк: «У порівнянні з показниками рекламних ринків Німеччини, Польщі та Росії Україна на дуже низькому рівні розвитку» : ( )[укр.] : [арх. 08.04.2021] / Діана Дуцик // ms.detector.media : вебсайт. — MediaSapiens, 2013. — 1 серпня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- В Україні випустили пам'ятну медаль «100 років Українському вільному університету» : ( )[укр.] : [арх. 15.09.2021] // Радіо Свобода : вебсайт. — 2021. — 15 вересня. — Дата звернення: 15 вересня 2021 року.
- Український вільний університет // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1966. — Т. 8, кн. XV : Літери Ст — Уц. — С. 1957. — 1000 екз.
- Янів В. Український вільний університет // Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1980. — Кн. 2, [т. 9] : Тимошенко — Хмельницький Богдан. — С. 3418-3421. — .
Література
- Universitas Libera Ucrainensis : 1921—2006 / M. Szafowal and R. Yaremko, eds. — Münch., 2011. — 828 с. — ISBN 3–928687–65–4.
- Боряк Г., Дубровіна Л. Архів Українського вільного університету в Мюнхені : попередній огляд фондів // Архіви України. — К., 2004. — № 4—6.
- Васькович Г. Український вільний університет : передісторія створення УВУ, його осяги й нові завдання // Науковий збірник Українського вільного університету. — Münch., 1992. — Т. 15.
- Від наукового товариства ім. Шевченка до Українського вільного університету. — К., 1992.
- Віднянський С. В. Культурно-освітня і наукова діяльність української еміграції в Чехо-Словаччині : Український вільний університет (1921—1945 рр.). — К., 1994.
- Віднянський С. В. Український вільний університет у Празі — осередок міжслов’янських науково-освітніх взаємин // Славістичні науково-освітні центри в Україні (вчора—сьогодні—завтра). — К., 1995.
- Гаранін О. Статут Українського вільного університету в Мюнхені // Пам'ятки : археографічний щорічник / редкол.: С. Г. Кулешов (гол. ред.) та ін. — К. : Держкомархів, УНДІАСД. — Т. 11. — С. 203—214.
- Літературні вечори в Українському Інституті Модерного Мистецтва Чикаго, 1973—2006 / Укладачі : Віра Боднарук, Володимир Білецький. — Дон. : Український культурологічний центр, 2006.
- Лопушинський І. П. Український Вільний Університет (УВУ) як провідний діаспорний навчальний заклад світу // Вісник Таврійської фундації (Осередку вивчення української діаспори) : літературно-науковий збірник. — Херсон : Просвіта, 2007. — Вип. 4. — ISSN 978-966-2133-03-5. з джерела 23 жовтня 2020. Процитовано 29 вересня 2020.
- Мельник В. Український вільний університет як осередок українознавчих студій у Німеччині // Українознавство: стан, проблеми, перспективи розвитку. — К., 1993.
- Монолатій І. С., Вишиванюк О. Мюнхенська школа історії України (1946—1991) : Історіогр. дослідж. — Коломия : Ін-т упр. природ. ресурсами навч.-наук. комплексу Нац. ун-ту «Львів. політехніка», 2001. — 131 с.
- Мусієнко І. В. Науково-педагогічна діяльність істориків Українського вільного університету в контексті збереження національної ідентичності українців // Поведінкові типи в українському соціокультурному середовищі: історичний досвід та аналіз тенденцій : [зб. наук. пр. за результатами міжнар. наук. конф., 25 жовтня 2007 р.]. — К. : Видавничо-поліграфічний центр «Київський університет», 2007. — 192—198 с.
- Мушинка М. І. Музей визвольної боротьби України в Празі та доля його фондів : історико-архівні нариси. — К., 2005.
- Наріжний С. П. Українська еміграція: культурна праця української еміграції між двома світовими війнами. — Прага, 1942. — 372 с.
- Полонська-Василенко Н. Д. Український вільний університет (1921—1971) // Український історик. — Нью-Йорк—Münch., 1971. — № 1—2. — С. 17-27. з джерела 6 квітня 2021.
- Сасько Тамара. Український Вільний Університет очима вчителя-словесника // Дивослово : наук.-метод. журнал. — 2006. — № 11. — С. 62-64.
- Український Вільний університет в Празі, в роках 1921—1922. — Прага : Державна друкарня, 1924. — 236 с.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Український вільний університет |
- Офіційний сайт Українського вільного університету. [ 6 лютого 2011 у Wayback Machine.]
- Фундація Українського вільного університету в Нью-Йорку. [ 25 вересня 2020 у Wayback Machine.]
- Кириленко О., Яценко О. Архів Українського Вільного університету в Мюнхені : Попередній огляд фондів : ( )[укр.] : [арх. 19.01.2019] / Кириленко О., Яценко О. // archives.gov.ua : вебсайт. — Державна архівна служба України. — Дата звернення: 6 квітня 2021 року.
- Періодичні видання української еміграції (Німеччина) періоду 1945—1955 рр. [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.] у бібліотеці й архіві Українського вільного університету.
Публікації у ЗМІ
- Лубківський Роман, Погрібний Анатолій. Український Вільний Університет. Чи потрібен він Україні? Однозначно: так! // Урядовий кур'єр. — 2006. — 4 листопада.
- У Мюнхені продали Український Вільний Університет? : ( )[укр.] : [арх. 27.02.2014] // Радіо Свобода : вебсайт. — 2008. — 26 серпня. — Дата звернення: 6 квітня 2021 року.
- ' Український Вільний Університет продовжить роботу за кордоном : ( )[укр.] : [арх. 18.01.2009] // tsn.ua : вебсайт. — ТСН, 2008. — 9 грудня. — Дата звернення: 18 січня 2009 року.
- Український університет у центрі Європи : ( )[укр.] : [арх. 23.10.2020] / Христина Бондарєва // День : газета. — 2013. — 27 серпня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Українському Вільному Університетові — 90 років : ( )[укр.] : [арх. 06.04.2021] / Мигул І. // Радіо Свобода : вебсайт. — 2011. — 29 січня. — Дата звернення: 6 квітня 2021 року.
- Школа свободи: Український вільний університет створив умови для наукового життя українців в еміграції : ( )[укр.] : [арх. 01.12.2016] / Олена Бетлій // Український тиждень : часопис. — 2011. — 10 лютого. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Український Вільний Університет: науковий міст між світом діяспори і сучасною Україною : ( )[укр.] : [арх. 31.05.2017] / Марічка Галабурда-Чигрин // Вікна : вебсайт. — 2012. — 7 грудня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Український вільний університет: європейський диплом, легендарне минуле : ( )[укр.] : [арх. 08.04.2021] / Ганна Власюк // Deutsche Welle : вебсайт. — 2014. — 14 січня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- УВУ: забуті свої серед чужих : ( )[укр.] : [арх. 09.11.2017] / Шовкун Л., Лиховій Д. // Україна молода : газета. — 2012. — 20 грудня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- «Вічний двигун» української ідеї : ( )[укр.] : [арх. 08.04.2021] / Присяжний М. // День : газета. — 2013. — 9 серпня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Український Вільний Університет — це європейська інституція, яка формує майбутніх лідерів інтеграції україни в Європу : ( )[укр.] : [арх. 02.10.2017] / Пришляк М. // Універсум : вебсайт. — 2017. — 16 червня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Український Вільний Університет: місія і виклики : ( )[укр.] : [арх. 26.10.2020] // Дзеркало тижня : вебсайт. — 2019. — 26 липня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Вільний університет у Мюнхені, яким має пишатися Україна : ( )[укр.] : [арх. 23.04.2020] / Михайло Сорока // Укрінформ : вебсайт. — 2020. — 23 квітня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
- Український вільний університет: місія українства протягом 100 років : ( )[укр.] : [арх. 19.01.2021] / Галина Терещук // Радіо Свобода : вебсайт. — 2021. — 17 січня. — Дата звернення: 8 квітня 2021 року.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ukrayi nskij vi lnij universite t UVU nim Ukrainische Freie Universitat UFU privatnij ukrayinskij universitet roztashovanij u Myunheni Bavariya Nimechchina Pershij vishij navchalnij zaklad i druga naukova ustanova ukrayinskoyi emigraciyi za kordonom Ye ne tilki odnim iz najstarishih privatnih navchalnih zakladiv Nimechchini ale i yedinim u sviti vishim navchalnim zakladom poza mezhami Ukrayini z ukrayinskoyu movoyu navchannya Universitet bulo zasnovano z iniciativi ukrayinskih intelektualnih kil u Vidni nevdovzi vin pereyihav do Pragi a iz zavershennyam Drugoyi svitovoyi vijni do svogo postijnogo misceperebuvannya u stolici Bavariyi Z diyalnistyu zakladu pov yazani imena bagatoh vidatnih ukrayinskih vchenih v emigraciyi U vishi zdobula osvitu abo naukove zvannya cila pleyada diyachiv zakordonnoyi ta vitchiznyanoyi nauki i kulturi Ukrayinskij vilnij universitetnim Ukrainische Freie Universitat UVU UFU kanclerNova budivlya v rajoni NimfenburgMyunhen NimechchinaTip privatnij universitetKrayina NimechchinaRoztashuvannya MyunhenGaslo Sapere aude Zasnovano 1921Den vishu 17 sichnyaRektor Mariya PrishlyakStudentiv 445 2023 Profesoriv 20Fakulteti Derzhavnih i ekonomichnih nauk ukrayinistiki filosofskijVipuskniki Kategoriya Vipuskniki Ukrayinskogo vilnogo universitetuAdresa Barellistr 9a 80638 Munchen DeutschlandSajt Oficijnij sajt Ukrainische Freie Universitat u VikishovishiIstoriyaVidenskij period Universitet buv zasnovanij 17 sichnya 1921 roku u Vidni stolici Avstriyi z iniciativi ukrayinskih intelektualnih kil u skladi dvoh fakultetiv filosofskogo ta prava i suspilnih nauk Iniciatori jogo zasnuvannya ukrayinski profesori universitetiv Avstro Ugorskoyi ta Rosijskoyi imperij Soyuz pismennikiv i zhurnalistiv studenti yaki pislya Pershoyi svitovoyi vijni j Ukrayinskih vizvolnih zmagan opinilisya v emigraciyi V universiteti vid pochatku pracyuvalo 12 profesoriv i 3 docenti Zagalna kilkist sluhachiv 90 Pershim rektorom stav profesor Oleksandr Kolessa yakij 7 raziv obiravsya na cyu posadu Prazkij period Prote z oglyadu na te sho Viden perestavav buti centrom ukrayinskogo emigracijnogo zhittya to vzhe pislya zakinchennya pershogo semestru voseni 1921 roku UVU pereyihav do Pragi Cheho Slovachchina de kipilo zhive politichne kulturne j osvitnye zhittya ukrayinskoyi studentskoyi molodi ponad 1 tis osib U Prazi universitet oderzhav shomisyachnu dopomogu u rozmiri 500 tisyach cheskih kron vid yakij ocholiv prezident Tomash Masarik a takozh z boku naukovoyi gromadskosti respubliki zokrema kerivnictva Karlovogo universitetu yakim buli nadani primishennya dlya zanyat Same todi na pershij semestr vpisalosya ponad 700 sluhachiv Navchalnij plan bulo rozrobleno takim chinom shob studenti mogli poyednuvati navchannya v UVU ta Karlovomu universiteti Uprodovzh svogo isnuvannya v Prazi universitet rozgornuv bagatogrannu pedagogichnu naukovo doslidnu j vidavnichu diyalnist viznanu v todishnij Cheho Slovackij Respublici ta poza yiyi mezhami Universitet shvidko stav na shlyah normalnogo funkcionuvannya yak povnocinnij i naukovo spromozhnij oseredok poshirennya j pogliblennya znan na zrazok zahidnoyevropejskih universitetiv U pershi roki isnuvannya universitet nalichuvav 500 studentiv U serednomu kozhnogo semestru v nomu navchalos ponad 250 studentiv povnij kurs navchannya 4 abo 8 semestriv za period 1921 1945 rokiv zakinchili blizko 3 tis osib blizko 150 z nih otrimali stupeni doktora prava chi filosofiyi Navchannya velos lishe na dvoh fakultetah filosofichnomu yakij podilyavsya na istoriko filologichnij i prirodopisnij viddili ta prava i suspilnih nauk Na kinec prazkogo periodu diyalnosti v jogo profesorsko vikladackomu skladi nalichuvalosya 20 profesoriv 10 docentiv i 3 lektori Profesorska kolegiya skladalasya z viznachnih uchenih pozbavlenih okupacijnimi rezhimami svoyih katedr i prav vikladati u vishih navchalnih zakladah Ukrayini Dmitro Antonovich Leonid Bileckij Ivan Gorbachevskij Stanislav Dnistryanskij Dmitro Doroshenko Roman Drazhnovskij Oleksandr Kolessa Volodimir Kushnir Ivan Ogiyenko Oleksandr Oles Stepan Rudnickij Volodimir Starosolskij Stepan Smal Stockij Sergij Sheluhin Oleksandr Shulgin Andrij Yakovliv ta in Usogo za cej chas u zakladi vikladali i provodili naukovu diyalnist blizko 100 osib z yakih 50 mali zvannya profesor Chimalo profesoriv buli chlenami zarubizhnih akademij nauk naukovih tovaristv vikladali v inshih vishah za kordonom brali uchast u chislennih mizhnarodnih naukovih konferenciyah Za period 1924 1931 rokiv voni brali uchast u 28 z yizdah i kongresah vidali 27 universitetskih pidruchnikiv monografij naukovih zbirnikiv ta sotni statej yaki drukuvalisya riznimi movami v riznih krayinah svitu Universitet perebuvav u centri kulturno naukovogo zhittya ukrayinskoyi emigraciyi v Chehoslovachchini vidigrav zokrema pomitnu rol u zasnuvanni nizki ukrayinskih naukovih i navchalnih zakladiv Chehoslovachchini ta inshih yevropejskih krayin 1923 roku Ukrayinskogo pravnichogo tovaristva v Chehiyi na choli z dekanom pravnichogo fakultetu Rostislavom Lashenkom Ukrayinskogo istorichno filologichnogo tovaristva u Prazi na choli z Dmitrom Antonovichem Ukrayinskoyi studiyi plastichnogo mistectva 1924 roku Ukrayinskogo akademichnogo komitetu 1925 roku Muzeyu vizvolnoyi borotbi Ukrayini u Prazi 1926 roku Ukrayinskogo naukovogo institutu v Berlini Pid chas Drugoyi svitovoyi vijni i gitlerivskoyi okupaciyi Chehoslovachchini universitet buv znachno obmezhenij u pravah i diyalnosti j pidporyadkovanij rektorovi nimeckogo Karlovogo universitetu Pid chas bojovih dij u primishennya biblioteki ta arhivu vluchila bomba ale materiali vcilili j buli zberezheni Zi vstupom radyanskih vijsk do Pragi navesni 1945 roku majno biblioteka j arhivi videnskogo j prazkogo periodiv universitetu buli chastkovo znisheni ta rozgrabovani chastkovo razom z materialami Muzeyu vizvolnoyi borotbi Ukrayini vivezeni do Radyanskogo Soyuzu Shob zberegti universitet todishnij rektor Andrij Yakovliv napolyagav na pereyizdi do Nimechchini prote Avgustin Voloshin napolyagav na tomu shob zalishitisya u Prazi ta znajti spilnu movu z bilshovikami Use zh Yakovliv iz deyakimi profesorami pereyihav a Voloshin perebrav na sebe povnovazhennya rektora U rezultati jogo j inshih chleniv UVU sho lishilisya u Prazi zaareshtuvali radyanski specsluzhbi Zgodom rektor UVU prezident Karpatskoyi Ukrayini 1939 roku Avgustin Voloshin buv zakatovanij u Butirskij v yaznici a sam zaklad buv faktichno likvidovanij Myunhenskij period Stara budivlya Ukrayinskogo vilnogo universitetu v rajoni Bogengauzen Tablichka pri vhodi do staroyi budivli Unaslidok voyennih podij 1945 roku bilshist profesoriv i studentiv buli zmusheni pokinuti Pragu ta pereselitisya na Zahid u Bavariyu U Myunheni voseni 1945 roku pochinayetsya tretij period pislya videnskogo ta prazkogo isnuvannya zakladu vishoyi osviti Pershim rektorom universitetu myunhenskoyi dobi jogo isnuvannya bulo obrano profesora Vadima Sherbakivskogo dekanami filosofskogo i pravnichogo fakultetiv vidpovidno profesoriv Ivana Mirchuka i Lva Okinshevicha Nezvazhayuchi na skrutne materialne stanovishe do universitetu vstupali yak kolishni prazki studenti tak i chimalo molodi z vijskovih taboriv yaka ne povernulasya do SRSR Universitet materialno opiravsya vinyatkovo na vlasni sili Na obidvoh fakultetah 1947 roku kilkist vikladachiv dohodilo do 80 Sered novoyi povoyennoyi kogorti profesoriv i vikladachiv Yurij Bojko Blohin Mikola Vasilyev Grigorij Vashenko Volodimir Derzhavin Vasil Domanickij Pavlo Zajcev Boris Krupnickij Volodimir Kubijovich Zenon Kuzelya Oleksandr Kulchickij Petro Kurinnij Ivan Mirchuk Oleksandr Ogloblin Yurij Panejko Nataliya Polonska Vasilenko Ivan Rakovskij Yaroslav Rudnickij Vadim Sherbakivskij Yurij Klen Osvald Burgardt Mikola Globenko Ogloblin Vasil Domanickij Boris Krupnickij Mihajlo Miller Yurij Shevelov Shereh Piznishe Yurij Starosolskij Oleksandr Yurchenko Volodimir Yaniv Oleksa Gorbach Yaroslav Padoh Ivan Koshelivec Viktor Koptilov Pislya emigraciyi znachnoyi kilkosti profesorsko vikladackogo skladu naprikinci 1940 h rokiv universitet zaznav krizi Auditorni lekciyi buli zamineni seminarami z malimi grupami studentiv i konsultaciyami z nimi 1950 roku uryad Bavariyi viznav za Ukrayinskim vilnim universitetom pravo nadavati naukovi stupeni magistra ta doktora prava Dosyagnennya universitetu bulo viznano pri vvedenni novogo bavarskogo zakonu pro vishu osvitu koli okremim dodatkom do nogo vid 28 chervnya 1978 roku pidtverdzheno pravo promocij i gabilitacij Ukrayinskogo vilnogo universitetu tobto pravo nadavati tituli magistra doktora ta gabilitovanogo doktora Posililasya naukova ta vidavnicha diyalnist universitetu U 1960 h rokah bulo stvoreno nimecke Tovaristvo spriyannya ukrayinskij nauci yake vzyalo opiku nad vishem bulo ponovleno auditorne navchannya vprodovzh dvoh misyaciv vlitku programa lekcijnih zanyat dlya doktorantiv 2 starshih semestri 1970 roku vzhe nalichuvalos 50 faktichnih sluhachiv 12 osib otrimali doktorski stupeni U cej chas universitet nadav ponad 50 pochesnih doktorantiv vidomim uchenim i gromadsko politichnim diyacham svitu SuchasnistUkrayinskij vilnij universitet lishayetsya yedinim u sviti privatnim vishim navchalnim zakladom poza mezhami Ukrayini z ukrayinskoyu movoyu navchannya svoyeridnim naukovo osvitnim mistochkom mizh Ukrayinoyu i Yevropoyu Stavshi oseredkom vihovannya novogo pokolinnya profesijnih i patriotichnih kadriv dlya Ukrayini ta naukovo doslidnim centrom ukrayinoznavchih studij v Yevropejskomu Soyuzi UVU bachit svoyu misiyu yak integratora ukrayinskoyi nauki v yevropejskomu i svitovomu naukovomu prostori Universitet pidtrimuye naukovo osvitni stosunki z bagatma vishami svitu zokrema Ukrayini 12 listopada 1992 roku Ministerstvo osviti Ukrayini viznalo pravochinnist diplomiv universitetu v Ukrayini okremimi dogovorom Sogodni UVU daye zmogu studentam iz Ukrayini vivchati ti predmeti yaki u SRSR buli zaboroneni chi spotvoreni do nevpiznannya Krim togo molod iz Ukrayini maye nagodu poznajomitisya z zhittyam Centralnoyi Yevropi koristuvatisya bibliotekami Nimechchini j inshih yevropejskih krayin pozayak odna z najvazhlivishih rolej Universitetu buti naukovim mostom mizh Yevropejskim Soyuzom i suchasnoyu Ukrayinoyu Cherez finansovi trudnoshi ta povini r Izar universitet prodav svoye davnye primishennya na vul Pienzenauerstr 15 v najdorozhchomu rajoni Myunhena Bogengauzeni u 2008 roci ta zdijsniv kupivlyu skromnishogo ale bilsh funkcionalnogo primishennya na vul Barellistr 9a u rajoni Nimfenburgu a takozh stvoriv za rahunok zalishku koshtiv vlasnij fond vidsotki z yakogo zabezpechuvatimut podalshu diyalnist UVU Na kadenciyu z 1 sichnya 2020 roku do 31 grudnya 2023 rektorkoyu UVU obrano prof d rku Mariyu Prishlyak 2021 roku Ukrayinskij vilnij universitet vidznachiv 100 litnij yuvilej svogo isnuvannya ta 75 littya funkcionuvannya na teritoriyi Nimechchini StrukturaUniversitet skladayetsya z 3 fakultetiv na yakih predstavleno 13 speciyalnostej Filosofskij fakultet Dekan profesor Larisa Didkovska Speciyalnosti istoriya filosofiya porivnyalne literaturoznavstvo pedagogika psihologiya mistectvoznavstvo Institut pedagogiki Ocholyuye doktor Svitlana Kogut Fakultet derzhavnih ta ekonomichnih nauk Dekan profesor Miroslav Kij Speciyalnosti pravoznavstvo organizaciya ta diyalnist pidpriyemstv politichna ekonomiya menedzhment politologiya Institut socialnoyi ta rinkovoyi ekonomiki v Ukrayini Ocholyuye profesor Gansyurgen Doss nim Hansjurgen Doss Fakultet ukrayinistiki Dekan profesor Tamara Gundorova Speciyalnosti ukrayinska mova ta literatura istoriya Ukrayini ukrayinoznavstvo Biblioteka Ukrayinskogo vilnogo universitetu v Myunheni odna z najvazhlivishih ukrayinskih kulturnih cinnostej v Yevropi Fondi biblioteki nalichuyut ponad 35 tis knizhok i periodichnih vidan 1991 roku komisiya Ministerstva vnutrishnih sprav Nimechchini viznala biblioteku najvazhlivishim dzherelom ukrayinistiki v nimeckomovnomu sviti U skladi universitetu unikalnij arhiv zagalnim obsyagom materialiv ponad 0 5 mln dokumentiv sho zajmayut priblizno 300 m arhivnih polic Rektori1921 1922 Oleksandr Kolessa 1922 1923 Stanislav Dnistryanskij 1923 1924 Ivan Gorbachevskij 1924 1925 Fedir Sherbina 1925 1928 Oleksandr Kolessa 1928 1930 Dmitro Antonovich 1930 1931 Andrij Yakovliv 1931 1935 Ivan Gorbachevskij 1935 1937 Oleksandr Kolessa 1937 1938 Dmitro Antonovich 1938 1939 Oleksandr Micyuk 1939 1940 Ivan Borkovskij 1940 1941 Oleksandr Micyuk 1941 1943 Ivan Borkovskij 1943 1944 Oleksandr Kolessa 1944 1945 Andrij Yakovliv 1945 Avgustin Voloshin Oleksandr Kolessa Stanislav Dnistryanskij Ivan Gorbachevskij Fedir Sherbina Dmitro Antonovich Oleksandr Micyuk Andrij Yakovliv 1946 1947 Vadim Sherbakivskij 1947 1948 Ivan Mirchuk 1948 1950 Yurij Panejko 1950 1955 Ivan Mirchuk 1955 1956 Mikola Vasilyev 1956 1961 Ivan Mirchuk 1961 1962 Yurij Panejko 1963 Oleksandr Kulchickij 1964 Vasil Oreleckij 1965 1966 Yurij Bojko Blohin 1966 1968 Vasil Oreleckij 1968 1986 Volodimir Yaniv 1986 1992 Teodor Bogdan Cyucyura 1992 1993 1993 1995 Roman Drazhnovskij 1995 1998 Miroslav Labunka 1998 2003 Leonid Rudnickij 2004 2007 Albert Kipa 2008 2011 2012 2015 2016 2024 Mariya Prishlyak z 2024 Larisa Didkovska Avgustin Voloshin Vadim Sherbakivskij Ivan Mirchuk Oleksandr Kulchickij Yurij Bojko Blohin Roman Drazhnovskij Miroslav LabunkaViznachni profesoriGeografi Stepan Rudnickij Volodimir Kubijovich Ekonomisti Stepan Rudnickij Volodimir Timoshenko Oleksandr Micyuk Yevgen Glovinskij Etnografi Zenon Kuzelya Viktor Petrov Istoriki Dmitro Doroshenko Oleksandr Ogloblin Nataliya Polonska Vasilenko Dmitro Antonovich Ivan Borkovskij Stanislav Dnistryanskij Volodimir Kubijovich Oleksandr Micyuk Simon Narizhnij Oleksandr Shulgin Vadim Sherbakivskij Andrij Yakovliv Istoriki mistectva i muzikoznavci Dmitro Antonovich Volodimir Zalozeckij Dmitro Levitskij Istoriki cerkvi Vasil Bidnov Mikola Chubatij Oleksandr Lotockij otec Petro Vergun Fiziologi i mediki Ivan Gorbachevskij Boris Matyushenko Filologi Stepan Smal Stockij Oleksandr Kolessa Yurij Shevelov Yaroslav Rudnickij Oleksa Gorbach Volodimir Derzhavin Mihael Mozer Tamara Gundorova Dmitro Chizhevskij Leonid Bileckij Agenor Artimovich Ivan Ogiyenko Vasil Simovich Ivan Pankevich Filosofi Ivan Mirchuk Dmitro Chizhevskij Oleksandr Kulchickij Volodimir Yaniv Avgustin Voloshin Oleg Feshovec Yuristi Stanislav Dnistryanskij Otto Ejhelman Rostislav Lashenko Volodimir Starosolskij Andrij Yakovliv Lev Okinshevich Vasil Panejko Sergij Sheluhin Bogdan Futej Lev Rebet Kost Loskij Oleksandr Lotockij Vidomi vipusknikiDiv takozh Vipuskniki Ukrayinskogo vilnogo universitetu Emma Andiyevska hudozhnicya ta poetka Olgerd Ipolit Bochkovskij vidatnij sociolog politolog i etnolog Gabilitovanij doktor UVU Vikul Oksana Mikolayivna balerina Gerken Rusova Nataliya hudozhnicya gromadska diyachka Gorbach Oleksa movoznavec slavist doktor filosofiyi profesor Frankfurtskogo Frankfurt na Majni Ukrayinskogo vilnogo ta Ukrayinskogo katolickogo universitetu v Rimi Kvit Sergij Mironovich prezident Kiyevo Mogilyanskoyi akademiyi 2007 2014 ministr osviti i nauki Ukrayini v uryadi Arseniya Yacenyuka 2014 2016 istorik doktor filosofiyi kerivnik proyektiv ta program Institutu religiyi ta suspilstva Ukrayinskogo katolickogo universitetu kandidat istorichnih nauk ekspert mizhnarodnoyi analitichnoyi grupi Fondu Amicus Europae Aleksandra Kvasnyevskogo 2012 2017 Zasnovnik internet vidannya Ukrayinska osvita Monolatij Ivan Sergijovich istorik doktor filosofiyi doktor politichnih nauk profesor Prikarpatskogo nacionalnogo universitetu im Vasilya Stefanika dijsnij chlen Naukovogo tovaristva imeni Shevchenka literaturoznavec doktor filosofiyi UVU doktor filologichnih nauk profesor u Lyublini Polsha poet Oleg Olzhich Rebet Lev yurist doktor prava gromadskij diyach publicist odin iz providnikiv OUN Sribnyak Igor Volodimirovich istorik doktor filosofiyi doktor istorichnih nauk profesor zaviduvach kafedri vsesvitnoyi istoriyi Kiyivskogo universitetu imeni Borisa Grinchenka Stepovik Dmitro Vlasovich doktor filosofiyi doktor mistectvoznavstva doktor bogoslovsih nauk profesor Akademiyi nauk vishoyi shkoli Ukrayini profesor kafedri cerkovnoyi istoriyi Kiyivskoyi pravoslavnoyi bogoslovskoyi akademiyi ekonomist medijnik gabilitovanij doktor suspilno ekonomichnih nauk profesor u sferi menedzhmentu maskomunikacij ta multimedia z 2013 r prorektor z navchalnoyi chastini z 2020 r literaturoznavec doktor gabilitovanij UVU doktor filologichnih nauk profesor direktor Institutu filologiyi Prikarpatskogo nacionalnogo universitetu imeni Vasilya Stefanika Shevelov Yurij Volodimirovich filolog publicist doktor filosofiyi profesor Garvardskogo i Kolumbijskogo universitetiv inozemnij chlen NAN Ukrayini 1991 prezident UVAN 1959 1961 1981 1986 VshanuvannyaNa chest 100 richchya universitetu Nacionalnij bank Ukrayini vipustiv pam yatnu medal z nejzilberu 100 rokiv Ukrayinskomu vilnomu universitetu tirazhem 10 tis shtuk Div takozhTayemnij ukrayinskij universitet Ukrayinska gospodarska akademiya Soyuz ukrayinskih studentiv u NimechchiniPrimitkiRozporyadzhennya Bavarskogo Derzhavnogo Ministerstva Osviti ta Virospovidan vid 16 veresnya 1950 HI 60710 DzherelaVidnyanskij S V Ukrayinskij vilnij universitet Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2019 T Ukrayina Ukrayinci Kn 2 842 s il ISBN 978 966 00 1740 5 Bondarchuk P M Kolessa Oleksandr Mihajlovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom 528 s il ISBN 978 966 00 0692 8 UINP 1921 zasnuvannya Ukrayinskogo Vilnogo Universitetu UINP ukr Procitovano 14 travnya 2023 Vidnyanskij S V Masarik Tomash Garrig Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Vidnyanskij S V Karlovij universitet Prazkij universitet Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom 528 s il ISBN 978 966 00 0692 8 Pinchuk Yu A Antonovich Dmitro Volodimirovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Ilnickij M M Bileckij Leonid Timofijovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Usenko P G Gorbachevskij Ivan Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 Isayevich Ya D Dnistryanskij Stanislav Severinovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 Ostashko T S Doroshenko Dmitro Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 Pidkova I Z Rudnickij Stepan Lvovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S 944 s il ISBN 978 966 00 1290 5 Yanishin B M Starosolskij Volodimir Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S 944 s il ISBN 978 966 00 1290 5 Dobrzhanskij O V Oguj O D Smal Stockij Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S 944 s il ISBN 978 966 00 1290 5 Ostashko T S Sheluhin Sergij Pavlovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Danilenko O V Ukrayinske istorichno filologichne tovaristvo UIFT Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2019 T Ukrayina Ukrayinci Kn 2 842 s il ISBN 978 966 00 1740 5 Vidnyanskij S V Ukrayinskij akademichnij komitet UAK Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2019 T Ukrayina Ukrayinci Kn 2 842 s il ISBN 978 966 00 1740 5 Fedorova L D Muzej vizvolnoyi borotbi Ukrayini Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O 728 s il ISBN 978 966 00 1061 1 Krivec N V Ukrayinskij naukovij institut u Berlini Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2019 T Ukrayina Ukrayinci Kn 2 842 s il ISBN 978 966 00 1740 5 Mayak glibokogo piznannya Ukrayini Myunhen Ukrayinskij vilnij universitet ukr arh 04 12 2020 ukrainer net vebsajt Ukrayiner 2020 20 zhovtnya Data zvernennya 7 kvitnya 2021 roku Kovalchuk O O Mirchuk Ivan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik 520 s il ISBN 978 966 00 1142 7 Bilokin S I Okinshevich Lev Oleksandrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O 728 s il ISBN 978 966 00 1061 1 Brega G S Bojko Blohin Yurij Gavrilovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Marochko V I Vashenko Grigorij Grigorovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Gruzin D V Kubijovich Volodimir Mihajlovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu 560 s il ISBN 978 966 00 0855 4 Kovalchuk O O Gruzin D V Kuzelya Zenon Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu 560 s il ISBN 978 966 00 0855 4 Kovalchuk O O Kulchickij Oleksandr Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu 560 s il ISBN 978 966 00 0855 4 Kot S I Kurinnij Petro Petrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu 560 s il ISBN 978 966 00 0855 4 Verba I V Ogloblin Oleksandr Petrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O 728 s il ISBN 978 966 00 1061 1 Verba I V Polonska Vasilenko Nataliya Dmitrivna Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik 520 s il ISBN 978 966 00 1142 7 Kovalchuk O O Majdan I G Rudnickij Yaroslav Bogdan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S 944 s il ISBN 978 966 00 1290 5 Bilokin S I Klen Yurij Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2007 T 4 Ka Kom 528 s il ISBN 978 966 00 0692 8 Yas O V Globenko Ogloblin Mikola Mikolajovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 Korniyevska O V Domanickij Vasil Mikolajovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2004 T 2 G D 518 s il ISBN 966 00 0405 2 Yas O V Krupnickij Boris Dmitrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 5 Kon Kyu 560 s il ISBN 978 966 00 0855 4 Bilokin S I Miller Mihajlo Oleksandrovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Masenko L T Shevelov Yurij Volodimirovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Gerasimova G P Yaniv Volodimir Mihajlo Osipovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Danilyuk D D Micyuk Oleksandr Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Petegirich V M Borkovskij Ivan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Boryak T G Kovalchuk O O Narizhnij Simon Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O 728 s il ISBN 978 966 00 1061 1 Ostashko T S Shulgin Oleksandr Yakovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Fedorova L D Sherbakivskij Vadim Mihajlovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Ostashko T S Yakovliv Andrij Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Ulyanovskij V I Bidnov Vasil Oleksijovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Shvidkij V P Lotockij Oleksandr Gnatovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Ostashko T S Matyushenko Boris Pavlovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Yas O V Chizhevskij Dmitro Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya 784 s il ISBN 978 966 00 1359 9 Pinchuk Yu A Zavalnyuk O M Ogiyenko Ivan Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2010 T 7 Ml O 728 s il ISBN 978 966 00 1061 1 Luckij O I Simovich Vasil Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S 944 s il ISBN 978 966 00 1290 5 Isayevich Ya D Pankevich Ivan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2011 T 8 Pa Prik 520 s il ISBN 978 966 00 1142 7 Vegesh M M Vid S V Voloshin Avgustin Ivanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V 688 s il ISBN 966 00 0734 5 Ostashko T S Ejhelman Otto Ottovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J 672 s il ISBN 966 00 0610 1 Usenko I B Lashenko Rostislav Mitrofanovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Gucal P Z Loskij Kost Kostyantin Volodimirovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2009 T 6 La Mi 784 s il ISBN 978 966 00 1028 1 Lekciya Yaroslava Kota Bakalavrska programa Etika Politika Ekonomika ukr epe ucu edu ua vebsajt Ukrayinskij katolickij universitet 2017 22 listopada Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Spivrobitniki Sribnyak Igor Volodimirovich ukr arh 08 04 2021 iff kubg edu ua vebsajt Istoriko filosofskij fakultet Kiyivskogo universitetu imeni Borisa Grinchenka 2020 16 chervnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Stepovik Dmitro Vlasovich ukr arh 08 04 2021 nas gov ua vebsajt Nacionalna akademiya nauk Ukrayini 2021 16 chervnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Diana Ducik Oleksij Hab yuk U porivnyanni z pokaznikami reklamnih rinkiv Nimechchini Polshi ta Rosiyi Ukrayina na duzhe nizkomu rivni rozvitku ukr arh 08 04 2021 Diana Ducik ms detector media vebsajt MediaSapiens 2013 1 serpnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku V Ukrayini vipustili pam yatnu medal 100 rokiv Ukrayinskomu vilnomu universitetu ukr arh 15 09 2021 Radio Svoboda vebsajt 2021 15 veresnya Data zvernennya 15 veresnya 2021 roku Ukrayinskij vilnij universitet Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1966 T 8 kn XV Literi St Uc S 1957 1000 ekz Yaniv V Ukrayinskij vilnij universitet Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1980 Kn 2 t 9 Timoshenko Hmelnickij Bogdan S 3418 3421 ISBN 5 7707 4049 3 LiteraturaUniversitas Libera Ucrainensis 1921 2006 M Szafowal and R Yaremko eds Munch 2011 828 s ISBN 3 928687 65 4 Boryak G Dubrovina L Arhiv Ukrayinskogo vilnogo universitetu v Myunheni poperednij oglyad fondiv Arhivi Ukrayini K 2004 4 6 Vaskovich G Ukrayinskij vilnij universitet peredistoriya stvorennya UVU jogo osyagi j novi zavdannya Naukovij zbirnik Ukrayinskogo vilnogo universitetu Munch 1992 T 15 Vid naukovogo tovaristva im Shevchenka do Ukrayinskogo vilnogo universitetu K 1992 Vidnyanskij S V Kulturno osvitnya i naukova diyalnist ukrayinskoyi emigraciyi v Cheho Slovachchini Ukrayinskij vilnij universitet 1921 1945 rr K 1994 Vidnyanskij S V Ukrayinskij vilnij universitet u Prazi oseredok mizhslov yanskih naukovo osvitnih vzayemin Slavistichni naukovo osvitni centri v Ukrayini vchora sogodni zavtra K 1995 Garanin O Statut Ukrayinskogo vilnogo universitetu v Myunheni Pam yatki arheografichnij shorichnik redkol S G Kuleshov gol red ta in K Derzhkomarhiv UNDIASD T 11 S 203 214 Literaturni vechori v Ukrayinskomu Instituti Modernogo Mistectva Chikago 1973 2006 Ukladachi Vira Bodnaruk Volodimir Bileckij Don Ukrayinskij kulturologichnij centr 2006 Lopushinskij I P Ukrayinskij Vilnij Universitet UVU yak providnij diaspornij navchalnij zaklad svitu Visnik Tavrijskoyi fundaciyi Oseredku vivchennya ukrayinskoyi diaspori literaturno naukovij zbirnik Herson Prosvita 2007 Vip 4 ISSN 978 966 2133 03 5 z dzherela 23 zhovtnya 2020 Procitovano 29 veresnya 2020 Melnik V Ukrayinskij vilnij universitet yak oseredok ukrayinoznavchih studij u Nimechchini Ukrayinoznavstvo stan problemi perspektivi rozvitku K 1993 Monolatij I S Vishivanyuk O Myunhenska shkola istoriyi Ukrayini 1946 1991 Istoriogr doslidzh Kolomiya In t upr prirod resursami navch nauk kompleksu Nac un tu Lviv politehnika 2001 131 s Musiyenko I V Naukovo pedagogichna diyalnist istorikiv Ukrayinskogo vilnogo universitetu v konteksti zberezhennya nacionalnoyi identichnosti ukrayinciv Povedinkovi tipi v ukrayinskomu sociokulturnomu seredovishi istorichnij dosvid ta analiz tendencij zb nauk pr za rezultatami mizhnar nauk konf 25 zhovtnya 2007 r K Vidavnicho poligrafichnij centr Kiyivskij universitet 2007 192 198 s Mushinka M I Muzej vizvolnoyi borotbi Ukrayini v Prazi ta dolya jogo fondiv istoriko arhivni narisi K 2005 Narizhnij S P Ukrayinska emigraciya kulturna pracya ukrayinskoyi emigraciyi mizh dvoma svitovimi vijnami Praga 1942 372 s Polonska Vasilenko N D Ukrayinskij vilnij universitet 1921 1971 Ukrayinskij istorik Nyu Jork Munch 1971 1 2 S 17 27 z dzherela 6 kvitnya 2021 Sasko Tamara Ukrayinskij Vilnij Universitet ochima vchitelya slovesnika Divoslovo nauk metod zhurnal 2006 11 S 62 64 Ukrayinskij Vilnij universitet v Prazi v rokah 1921 1922 Praga Derzhavna drukarnya 1924 236 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ukrayinskij vilnij universitet Oficijnij sajt Ukrayinskogo vilnogo universitetu 6 lyutogo 2011 u Wayback Machine Fundaciya Ukrayinskogo vilnogo universitetu v Nyu Jorku 25 veresnya 2020 u Wayback Machine Kirilenko O Yacenko O Arhiv Ukrayinskogo Vilnogo universitetu v Myunheni Poperednij oglyad fondiv ukr arh 19 01 2019 Kirilenko O Yacenko O archives gov ua vebsajt Derzhavna arhivna sluzhba Ukrayini Data zvernennya 6 kvitnya 2021 roku Periodichni vidannya ukrayinskoyi emigraciyi Nimechchina periodu 1945 1955 rr 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine u biblioteci j arhivi Ukrayinskogo vilnogo universitetu Publikaciyi u ZMI Lubkivskij Roman Pogribnij Anatolij Ukrayinskij Vilnij Universitet Chi potriben vin Ukrayini Odnoznachno tak Uryadovij kur yer 2006 4 listopada U Myunheni prodali Ukrayinskij Vilnij Universitet ukr arh 27 02 2014 Radio Svoboda vebsajt 2008 26 serpnya Data zvernennya 6 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij Vilnij Universitet prodovzhit robotu za kordonom ukr arh 18 01 2009 tsn ua vebsajt TSN 2008 9 grudnya Data zvernennya 18 sichnya 2009 roku Ukrayinskij universitet u centri Yevropi ukr arh 23 10 2020 Hristina Bondaryeva Den gazeta 2013 27 serpnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskomu Vilnomu Universitetovi 90 rokiv ukr arh 06 04 2021 Migul I Radio Svoboda vebsajt 2011 29 sichnya Data zvernennya 6 kvitnya 2021 roku Shkola svobodi Ukrayinskij vilnij universitet stvoriv umovi dlya naukovogo zhittya ukrayinciv v emigraciyi ukr arh 01 12 2016 Olena Betlij Ukrayinskij tizhden chasopis 2011 10 lyutogo Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij Vilnij Universitet naukovij mist mizh svitom diyaspori i suchasnoyu Ukrayinoyu ukr arh 31 05 2017 Marichka Galaburda Chigrin Vikna vebsajt 2012 7 grudnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij vilnij universitet yevropejskij diplom legendarne minule ukr arh 08 04 2021 Ganna Vlasyuk Deutsche Welle vebsajt 2014 14 sichnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku UVU zabuti svoyi sered chuzhih ukr arh 09 11 2017 Shovkun L Lihovij D Ukrayina moloda gazeta 2012 20 grudnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Vichnij dvigun ukrayinskoyi ideyi ukr arh 08 04 2021 Prisyazhnij M Den gazeta 2013 9 serpnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij Vilnij Universitet ce yevropejska instituciya yaka formuye majbutnih lideriv integraciyi ukrayini v Yevropu ukr arh 02 10 2017 Prishlyak M Universum vebsajt 2017 16 chervnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij Vilnij Universitet misiya i vikliki ukr arh 26 10 2020 Dzerkalo tizhnya vebsajt 2019 26 lipnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Vilnij universitet u Myunheni yakim maye pishatisya Ukrayina ukr arh 23 04 2020 Mihajlo Soroka Ukrinform vebsajt 2020 23 kvitnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku Ukrayinskij vilnij universitet misiya ukrayinstva protyagom 100 rokiv ukr arh 19 01 2021 Galina Tereshuk Radio Svoboda vebsajt 2021 17 sichnya Data zvernennya 8 kvitnya 2021 roku