Вóльфганг Амадéй Мóцарт (нім. Wolfgang Amadeus Mozart МФА: [ˈvɔlfɡaŋ amaˈdeus ˈmoːtsart] ; повне ім'я Йоганн Хризостом Вольфганг Теофіл Моцарт нім. Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart; 27 січня 1756 — 5 грудня 1791) — видатний австрійський композитор і музикант-віртуоз. Один з найпопулярніших класичних композиторів, Моцарт зробив великий вплив на світову музичну культуру. За свідченням сучасників, Моцарт мав феноменальний музичний слух, пам'ять і неперевершену здатність до імпровізації.
Вольфганг Амадей Моцарт | |
---|---|
нім. Wolfgang Amadeus Mozart | |
| |
Вольфганг-Амадей Моцарт. Портрет роботи Барбари Крафт, виконаний у 1819 ррці на основі прижиттєвих зображень | |
Основна інформація | |
Повне ім'я | Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart |
Дата народження | 27 січня 1756 |
Місце народження | Зальцбург, Священна Римська імперія |
Дата смерті | 5 грудня 1791 (35 років) |
Місце смерті | Відень |
Причина смерті | невідомо |
Поховання | Кладовище Святого Марка[1] |
Роки активності | 1761 — 1791[2] |
Громадянство | ![]() |
Національність | австрієць |
Віросповідання | католицтво |
Професія | композитор, капельмейстер, педагог |
Вчителі | d, Йоганн Крістіан Бах, Леопольд Моцарт і Джованні Батіста Мартіні |
Відомі учні | Йоганн Непомук Гуммель, Франц Ксавер Зюсмайєр, d, d і d |
Інструменти | орган, скрипка, клавесин |
Мова | німецька |
Жанри | музика епохи класицизму, сардана, камерна музика, опера і симфонія |
Заклад | d і Йосиф II |
Нагороди | ![]() |
Батько | Леопольд Моцарт |
Мати | Анна Марія Вальбурга Моцарт |
Діти | Карл Томас Моцарт і Франц Ксавер Вольфганг Моцарт |
Автограф | ![]() |
|
На відміну від багатьох композиторів XVIII століття, Моцарт не просто працював в усіх музичних формах свого часу, але і добився в них великого успіху. Багато з його творів визнані шедеврами симфонічної, концертної, камерної, оперної і хорової музики. Творчий доробок Моцарта становить понад 600 творів: 41 симфонію, понад 19 опер, велику кількість інструментальних концертів (зокрема 27 фортепіанних), 13 струнних квартетів, 35 сонат для скрипки, «Реквієм» та багато інших інструментальних та хорових творів. Музика Моцарта, створена під великим впливом Йозефа Гайдна, стала вершиною класичної епохи за чистотою мелодії та форми. Разом з Гайдном і Бетховеном належить до найбільш значних представників Віденської класичної школи. Біографія Моцарта (особливо обставини його ранньої смерті) була предметом спекуляцій і суперечок, лягла в основу художніх вигадок і розхожих міфів.
Життєпис
Родина та ранні роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTDAxdmVtRnlkRjlvYjNWelpWOWllVjlSZVhCamFHRnJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFOYjNwaGNuUmZhRzkxYzJWZllubGZVWGx3WTJoaGF5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDFkdmJHWm5ZVzVuTFdGdFlXUmxkWE10Ylc5NllYSjBYekl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZkdmJHWm5ZVzVuTFdGdFlXUmxkWE10Ylc5NllYSjBYekl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Моцарт народився у Зальцбурзі (нині Австрія), що був на той час столицею невеликого незалежного архієпископства у Священній Римській Імперії. Його батьками були Леопольд та Анна Марія Моцарт. Єдина сестра, яка вижила після народження, звалася Марія Анна (1751—1829) (удома її називали «Наннерл»). Вольфганг був хрещений на другий день після народження у соборі Св. Руперта. Його нарекли Johannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart. У його імені перші два слова — ім'я Івана Золотоустого (Хризостома), а четверте похідне з грецької мови Theophilus за життя Моцарта варіювалося як то лат. Amadeus, нім. Gottlieb, італ. Amadeo, що загалом означає «возлюблений Богом». Повна версія імені Моцарта значно змінювалася протягом життя. Моцарт у дорослому житті зазвичай називав себе Вольфганг Амадей Моцарт, але було й багато інших варіантів.
Батько Моцарта Леопольд Моцарт (1719—1787) був помічником капельмейстера в оркестрі при дворі архієпископа Зальцбурга, а також молодшим композитором. Крім того, він був одним з провідних музичних педагогів Європи, видав у 1756 році (коли народився Вольфганг) книжку «Есе з основ гри на скрипці» (нім. Versuch einer gründlichen Violinschule), і вона стала впливовою.
Музичні здібності Моцарта стали очевидними ще в ранньому дитинстві. Коли Наннерл було сім років, батько Леопольд почав давати їй уроки нотної грамоти. Трирічний Вольфганг спостерігав з явним захопленням — і пробував сам грати. Наннерл писала: «Коли йому виповнилося чотири рочки, батько заради забави навчив його грати на клавірі декілька менуетів та п'єс. Він грав їх без помилок і з найвищою витонченістю, і чітко витримуючи ритм. У віці п'яти років він уже писав невеличкі п'єси, які грав батькові, а той їх записував на папір».
Моцарт отримав інтенсивне музичне навчання від батька, включно з інструкціями гри на фортепіано і скрипці. Крім того, що Леопольд був дуже відданим учителем для своїх дітей, було очевидно, що Вольфганг робив прогрес навіть поза межами того, чого його вчив батько. Його перша самостійна композиція та його вроджена здатність грати на скрипці були великою несподіванкою для Леопольда і викликали у нього сльози захоплення. Батько й син ставали все ближчими.
Урешті-решт Леопольд перестав писати музику, коли видатний музичний талант його сина став очевидним, адже він був єдиним вчителем Вольфганга в ранні роки: окрім музики, він навчав своїх дітей мов та академічних предметів.
1762—1773: Роки подорожей
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZrTDB4dmRXbHpYME5oY25KdloybHpYMlJwZEY5RFlYSnRiMjUwWld4c1pWOHRYMUJ2Y25SeVlXbDBYMlJsWDFkdmJHWm5ZVzVuWDBGdFlXUmxkWE5mVFc5NllYSjBYeVV5T0ZOaGJIcGliM1Z5WnlVeVExOHhOelUyTFZacFpXNXVaU1V5UTE4eE56a3hKVEk1WDJwdmRXRnVkRjhsUXpNbFFUQmZVR0Z5YVhOZllYWmxZMTl6YjI1ZmNDVkRNeVZCT0hKbFgwcGxZVzR1TGk1ZkxWOUhiMjluYkdWZlFYSjBYMUJ5YjJwbFkzUXVhbkJuTHpJeU1IQjRMWFJvZFcxaWJtRnBiQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Див. також: Поїздки Моцарта до Італії
У роки зростання Моцарта його родина здійснила декілька подорожей Європою, під час яких дітей виставляли на показ як вундеркіндів. Це почалося в Мюнхені з представлення у 1762 році при Дворі курфюрста Баварії, згодом у цьому ж році при Імператорському дворі у Відні та Празі. Услід за цим пройшов довгий концертний тур протягом трьох років, під час якого родина побувала при дворах у Мюнхені, Мангаймі, Парижі, Лондоні та Гаазі. Моцарт зустрівся з багатьма музикантами та ознайомився з роботами інших композиторів. Особливо вплинув на нього Йоганн Крістіан Бах, який зустрівся з Моцартом у Лондоні у 1764-65 роках. Родина знову повернулася до Відня наприкінці 1767 року та залишалась там до грудня 1768 року. Під час цієї подорожі Моцарт захворів на натуральну віспу, тому що батько до цього відмовився робити йому варіоляцію, вірячи, що на те має бути «воля Божа» — вмерти хлопцеві чи жити.
Після одного року, проведеного в Зальцбурзі, відбулося три подорожі до Італії (грудень 1769 — березень 1771, серпень — грудень 1771 та жовтень 1772 — березень 1773), цього разу тільки з Леопольдом, мати Вольфґанґа та його сестра залишились вдома. Перша подорож нагадувала попередні, її головною метою було продемонструвати можливості Моцарта, тепер уже підлітка, як виконавця і композитора, що швидко дорослішає. У Болоньї Моцарт познайомився з Дж. Б.Мартіні і був прийнятий у члени відомої Філармонічної академії. 11 квітня 1770 року в Римі він з батьком відвідав суботню передвеликодню месу в Сикстинській капелі, де він почув «Miserere» Ґреґоріо Аллеґрі, а потім записав цей твір нотами повністю з пам'яті, припустившись лише декількох незначних помилок, таким чином зробивши першу нелегальну копію цієї власності Ватикану, що ретельно охоронялася. Невдовзі Моцарт був удостоєний аудієнції папи Климента XIV; вражений талантом 14-річного музиканта, папа нагородив його однією з найвищих католицьких відзнак — Орденом Золотої шпори
У Мілані Моцарт написав оперу «Mitridate Re di Ponto» (1770), що виконувалася з великим успіхом. Це привело до подальших замовлень опер, і Вольфґанґ з Леопольдом двічі поверталися із Зальцбурга до Мілана для написання, а потім — щоб відвідати прем'єри опер «Асканіо в Альбі» (1771) та «Лучіо Сілла» (1772).
Ближче до кінця останньої італійської подорожі Моцарт написав перший із творів, що і сьогодні широко виконується — мотет із сопрановим соло — «Exsultate, jubilate», К.165.
1773—1777: Зальцбурзький Двір
Після остаточного повернення з батьком із Італії Моцарт був найнятий на посаду придворного музиканта правителем Зальцбурга принцом-архієпископом Ієронімусом Коллоредо. Моцарт був «улюбленим сином» в Зальцбурзі, де у нього було безліч друзів та прихильників, і він мав можливість писати музику в багатьох жанрах, включаючи симфонії, сонати, струнні квартети, серенади та інколи опери. Деякі з творів, написаних у той час, широко виконуються і в наш час.
Попри цей незаперечний успіх, Моцарт ставав все більш незадоволений Зальцбургом і дедалі енергійніше робив спроби знайти роботу десь в іншому місці. Однією з причин цього була низька зарплатня, 150 флоринів на рік. Крім того, Моцарт прагнув писати опери, а в Зальцбурзі рідко траплялася нагода для цього.
Це довге перебування у Зальцбурзі перервали дві подорожі в пошуках роботи: Вольфґанґ з Леопольдом (обидва шукали роботу) поїхали до Відня з 14 липня по 26 вересня 1773 року та до Мюнхена з 6 грудня 1774 року по березень 1775 року. Жодна з цих поїздок не була успішною, хоча мюнхенська подорож завершилась вдалою прем'єрою опери Моцарта «Удавана садівниця» («La finta giardiniera»).
1777—1778: Паризька подорож
23 вересня 1777 року Моцарт розпочав новий тур у пошуках роботи, цього разу разом із своєю матір'ю Анною Марією Пертл Моцарт. Цей візит пролягав через Мюнхен, Мангайм та Париж. У Мангаймі він познайомився з музикантами мангаймського оркестру, найкращого в Європі на той час. Він також закохався в Алоїзію Вебер, одну з чотирьох дочок з музичної родини. Моцарт переїхав до Парижа і спробував там зробити кар'єру, але безуспішно (він отримав роботу органіста у Версалі, але це не було те, чого він прагнув). Паризька подорож була особливо нещасливою, тому що мати Моцарта захворіла і померла 23 червня 1778 року. Дорогою додому, у Зальцбург, Моцарт знову проїжджав через Мюнхен, де Алоїзія, що тепер вже працювала оперною співачкою, повідомила, що більше не зацікавлена в ньому. Розчарування Зальцбургом продовжилося після повернення Моцарта.
Виникає питання, чому Моцарт, незважаючи на свій талант, не зміг знайти роботу під час цієї подорожі. Існує думка, що проблема була в конфлікті між Вольфґанґом та його батьком Леопольдом, який наполягав на тому, щоб Моцарт знайшов високооплачувану роботу, яка б дозволила підтримувати всю родину. На думку Вольфґанґа, було б краще осісти у великому місті, працювати вільно найманим митцем і поступово здобути популярність серед аристократії, аби отримати пізніше важливу роботу. Раніше така стратегія добре спрацювала з іншими музикантами, наприклад з Йозефом Гайдном.
1781: Переїзд до Відня
У січні 1781 року в Мюнхені зі значним успіхом відбулася прем'єра опери Моцарта «Ідоменей, цар Критський» («Idomeneo»). У березні композитора було викликано до Відня, де його роботодавець, принц-архієпископ Коллоредо Зальцбурзький, брав участь у святкуваннях, присвячених сходженню на трон імператора Йозефа ІІ. Моцарт, який щойно мав великий успіх у Мюнхені, був ображений тим, що Коллоредо поводився з ним, як із простим слугою, й особливо, коли архієпископ заборонив йому виступити перед імператором (за плату, яка дорівнювала б половині його річної зарплатні в Зальцбурзі). У травні спричинена цим напруга посилилася: Моцарт спробував звільнитись, але йому було відмовлено. Однак через місяць запізнілий дозвіл було надано, але в дуже образливій формі: Моцарта звільнили буквально «копняком під зад». У той самий час Моцарт шукав можливості знайти гарну роботу у Відні, і він відчував, що має оселитися там і розпочати власну кар'єру вільного найманця.
Сварка з Коллоредо підсилювалась тим, що батько Моцарта схилявся на бік архієпископа, надсилаючи безліч гнівних листів синові з вимогою працювати на Коллоредо, тоді як сам Вольфґанґ наполягав на своєму бажанні розпочати власну кар'єру у Відні наодинці. Дебати скінчились, коли Моцарт звільнився з роботи, тим самим вивільнившись одночасно від гнітючого роботодавця та від батькових вимог повернутися. Це стало революційним кроком на життєвому шляху Моцарта і мало важливий вплив на його подальшу долю.
Початок кар'єри у Відні
Нова кар'єра Моцарта у Відні розпочалася дуже добре. Він часто виступав як піаніст і незабаром показав себе найкращим клавішним музикантом у Відні. Ще у розпалі своєї сварки з архієпископом Коллоредо Моцарт переїхав з родиною Веберів з Манґайма до Відня. В цей час батько, Фредолін Вебер, помер, і родина ледь зводила кінці з кінцями. Алоїзія, що раніше відмовила Вольфгангу, тепер була одружена з актором Йозефом Ланге, і Моцарт перевів свій погляд на третю дочку, Констанцію. Ця пара одружилася 4 серпня 1782 року. Вони мали шістьох дітей, з яких тільки двоє вижили: Карл Томас (1784—1858) та Франц Ксавер Вольфганг (1791—1844; згодом теж став композитором, 17 літнім переїхав до Львова, де пізніше створює музичне товариство св. Цецилії, а також інститут співу, що фактично став першою музичною школою у місті).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDBOaGNteGZZVzVrWDBaeVlXNTZYMWhoZG1WeVgwMXZlbUZ5ZEM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFEyRnliRjloYm1SZlJuSmhibnBmV0dGMlpYSmZUVzk2WVhKMExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Протягом 1782—1783 років Моцарт, за допомогою та під впливом барона Готтфріда ван Світена, який володів багатьма манускриптами творів майстрів бароко, близько ознайомився з працями Й. С. Баха та Г. Ф. Генделя. Вивчення Моцартом цих творів спершу спричинило появу багатьох творів, що імітували стиль бароко, а згодом мало потужний вплив на створення власної музичної мови Моцарта.
У 1783 році Вольфґанґ та Констанція відвідали родину Моцарта в Зальцбурзі, але цей візит не був успішним, тому що Леопольд та Наннерл були просто ввічливими з Констанцією. Однак цей візит вибухнув написанням однієї з найкращих літургійних п'єс Моцарта, «Меси до мінор», прем'єра якої, хоча й незавершеної, відбулася в Зальцбурзі; Констанція співала на прем'єрі.
Через деякий час по переїзді до Відня Моцарт познайомився з Йозефом Гайдном, і ці двоє композиторів потоваришували. Коли Гайдн приїздив до Відня, вони інколи грали разом в імпровізованому струнному квартеті. Гайдн був у захваті від Моцарта; коли він вперше почув останні три цикли Моцарта, він сказав, відвідавши Леопольда: «Перед ім'ям Господа і як чесна людина, я кажу Вам, що Ваш син — найвеличніший композитор для мене, якого я знаю особисто чи на ім'я. Він має смак, більш того, має чудове знання мистецтва композиції».
Протягом 1782—1785 років Моцарт дав цикл концертів, під час яких він виступив як соліст на власних фортепіанних концертах. Він написав від трьох до чотирьох концертів для кожного концертного сезону, і через те, що концертні зали були зайняті, він орендував незвичні приміщення: велику кімнату у будинку апартаментів Тратнергоф і бальну кімнату в ресторані Мельгрубе. Концертні сезони були дуже популярні і концерти, написані для них Моцартом, вважаються одними з найкращих його творів.
14 грудня 1784 року Моцарт став масоном, увійшовши до масонської ложі «Wohltätigkeit» («Благодійність»). Вільне масонство відіграло важливу роль у подальшому житті Моцарта; він відвідував численні зібрання, частина його друзів були масонами, і з різних приводів він писав масонську музику. Моцарт поселився 1784 на Домгассе 5, де прожив 3 роки і де відкрито музей його імені.
1786—1787: Повернення до опери
Незважаючи на великий успіх опери «Викрадення із сералю», Моцарт мало писав опери протягом наступних років, створивши тільки дві незавершені роботи та одноактну оперу «Директор театру». Замість цього він зосередився на своїй кар'єрі соліста піаніста та автора концертів. Однак у кінці 1785 року Моцарт замість регулярного написання фортепіанних концертів розпочав свою оперну співпрацю з лібретистом Лоренцо да Понте. У 1786 році у Відні відбулася достатньо успішна прем'єра «Весілля Фігаро», яка пізніше у тому ж році була навіть ще успішнішою у Празькій постановці. Празький успіх привів до замовлення другої опери Моцарта — Да Понте: «Дон Жуан», прем'єра якої зірвала оплески у 1787 році в Празі, і її знову поставили з таким же успіхом у Відні в 1788 році. Обидві опери належать до найважливіших творів Моцарта і до сьогодні вважаються основою оперних репертуарів; їхня музична складність викликала труднощі на прем'єрах як у виконавців, так і у слухачів.
У грудні 1787 року Моцарт нарешті отримав надійну посаду під аристократичним патронажем. Імператор Йозеф II призначив його своїм «камерним композитором», ця посада звільнилася після смерті Ґлюка. Однак це не була постійна робота, за неї Моцарт отримував тільки 800 флоринів на рік, і це змушувало його писати музику до танців для щорічних балів у Редутензалі. Моцарт скаржився Констанції, що «платня була завелика як для того, що він робив, і замала як для того, що він міг би зробити». Однак згодом, коли настали насправді скрутні часи, виявилось, що і це було дуже добре. Дворові записи показують, що наміром Йосифа було мати впевненість у тому, що Моцарт, якого він поважав, не залишить Відень у пошуках кращого місця деінде.
У 1787 році молодий Людвіг ван Бетховен приїхав до Відня на два тижні з надією повчитися у Моцарта. Свідчення про те, що трапилось під час цього візиту, суперечливі, і розглядають принаймні дві гіпотези: що Моцарт прослухав Бетховена і похвалив його, і що Моцарт відмовився навчати Бетховена, і вони після цього більше не зустрічалися.
1788—1791
Ближче до кінця десятиріччя кар'єра Моцарта пішла на спад. Приблизно у 1786 році він перестав часто з'являтися на публічних концертах, і його достаток помітно зменшився. Це взагалі був важкий час для музикантів у Відні, тому що між 1788 та 1791 роками Австрія була у стані війни (Австрійсько-турецька війна), через це знизились одночасно і загальний рівень заможності, і можливість аристократів підтримувати музику.
У середині 1788 року Моцарт з родиною переїхав із центру Відня у дешевші апартаменти в передмісті. Моцарт почав позичати гроші, здебільшого у свого друга-масона Міхаеля Пушберга. У цей час він страждав від депресії, його продуктивність теж знизилася. Основні роботи цього періоду включають останні три симфонії (39, 40, 41) 1788 року і останню з трьох опер Да Понте, «Cosi fan tutte», прем'єра якої відбулася у 1790 році. У цей час Моцарт багато подорожував, сподіваючись поліпшити свій фінансовий стан: навесні 1789 року він відвідав Лейпциг, Дрезден та Берлін, а у 1790 році побував у Франкфурті, Мангаймі та інших німецьких містах. Ці подорожі мали лише частковий успіх, який не вирішував фінансових проблем Моцарта.
Останній рік життя Моцарта, до того, як хвороба остаточно вразила його, був роком величезної продуктивності і особистого відновлення. У цей період Моцарт написав дуже багато музики, включаючи деякі з його найкращих робіт: опера «Чарівна флейта», фінальний фортепіанний концерт К.595, концерт для кларнета К.622, останній з чудової серії струнних квінтетів к.614, мотет «Ave verum corpus» К.618 і незавершений (на частині Lacrimosa) «Реквієм» К.626.
Фінансовий стан Моцарта, який у 1790 році був головним джерелом його неспокою, також почав покращуватися. За деякими джерелами, в Угорщині та в Амстердамі знайшлися заможні шанувальники Моцарта, які зобов'язалися сплачувати йому щорічну ренту в обмін на написання час від часу деяких творів. Моцарт також заробив непогані гроші на продажу танцювальної музики, яку він написав, працюючи імператорським камерним композитором. Він перестав позичати великі суми у Пушберга і почав повертати свої борги.
Нарешті Моцарт зміг відчути задоволення від публічного успіху деяких своїх творів, зокрема «Чарівної флейти» (яку ставили багато разів навіть за той короткий період між своєю прем'єрою та смертю Моцарта) і «Маленької масонської кантати» К.623, прем'єра якої відбулася 15 листопада 1791 року.
Хвороба і смерть
Моцарт захворів, коли перебував у Празі на прем'єрі своєї опери «Милосердя Тіта» («La clemenza di Tito»), написаної на замовлення у 1791 році для коронаційних святкувань імператора. Ще якийсь час він зміг виконувати професійні функції, наприклад, проводити прем'єру «Чарівної флейти» 30 вересня. Хвороба посилилася 20 листопада, коли Моцарт вже не зміг вставати з ліжка, страждаючи від набряків, болю та блювання. За ним доглядали Констанція, її молодша сестра Софі та сімейний лікар Томас Франц Клоссет. Є свідчення, що Моцарт був буквально схиблений на ідеї закінчити свій «Реквієм», але докази того, що він фактично надиктував пасажі Зюсмайру, дуже непевні.
Моцарт помер о 1-й годині ранку 5 грудня 1791 року. За тогочасною віденською традицією його поховали 7 грудня в загальній могилі на цвинтарі Святого Марка за містом, тому наразі розташування його могили невідоме.
Причина смерті Моцарта на сьогодні не може бути названа напевно. Існує багато припущень, які включають трихінельоз, отруєння ртуттю, хворобу нирок з розвитком ниркової недостатності. Поширену на той час медичну практику кровопускання називають можливою причиною погіршення перебігу хвороби. Однак найбільш ймовірною вважають версію, що Моцарт помер від ревматизму; починаючи з дитинства, у нього три чи чотири рази були напади цієї хвороби, яка має тенденцію повертатися, щоразу здатна спричинити надзвичайно згубні наслідки, в першу чергу, такі як ушкодження серцевих клапанів з формуванням набутої вади серця та нирок з утворенням специфічного нефриту, внаслідок чого можливе утворення хронічної серцевої та ниркової недостатності.
Скромне поховання Моцарта не відображає ставлення суспільства до нього як до композитора: панахида та концерти у Відні та Празі були добре організовані. Навпаки, в період після смерті Моцарта його музична репутація постійно зростала, була безпрецедентна хвиля ентузіазму щодо його роботи. Шліхтенгроль, Нємецек та Ніссен написали біографії, а видавці змагалися за право видати повне зібрання його творів.
Поховання Моцарта відбулося за затвердженим тогочасним законом про поховання осіб відповідно до їхнього місця в суспільній ієрархії при житті. На жаль, невисоке походження батька Моцарта спричинило низьке місце в житті (батько — слуга в палаці єпископа Зальцбурга) і відповідно скромне поховання після смерті.
Риси стилю
Музика Моцарта, як і музика Гайдна, є архетипом класичного стилю. В часи Моцарта в європейській музиці домінував стиль галант, що був реакцією на складності музики бароко. Поступово, значною мірою завдяки самому Моцарту, притаманна бароковій музиці поліфонія з'явилися знову, але у менш складних формах і адаптована до нового естетичного та соціального середовища. Моцарт був різнобічним композитором і писав у всіх основних жанрах, включаючи симфонії, опери, інструментальні концерти, камерну музику, включаючи струнні квартети і квінтети, а також сонати для фортепіано. Ці жанри не були новими, але Моцарт удосконалив їхню технічну витонченість та емоційну наповненість. Також Моцарт розробив і популяризував класичний фортепіанний концерт. Він написав багато релігійної музики, включаючи меси, а також танці, дивертисменти, серенади та музику інших жанрів, що призначались для легких розваг.
Протягом останнього десятиліття Моцарт часто використовував хроматичну гармонію. Примітним прикладом є Струнний квартет до мажор, К.465 (1785), вступ якого рясніє хроматичними затриманнями, за що цей Квартет називають «Дисонантним».
Моцарт мав дар вбирати та адаптувати цінні риси музики інших авторів, в чому йому допомогли подорожі. У Лондоні в дитинстві Моцарт познайомився з Й. К. Бахом та почув його музику. У Мангеймі ознайомився з передовими на той час можливостями Мангеймського оркестру. В Італії він познайомився з італійською увертюрою та оперою-буффою, що глибоко вплинула на еволюцію його творчості. У Лондоні та Італії набирав популярності галантний стиль: проста, легка музика в межах трьох функцій (на тоніці, домінанті та субдомінанті), симетричними фразами; і чітко окресленими межами чатин форми. Деякі з ранніх симфоній Моцарта є тричастинними італійськими увертюрами, багато з них однотональні. Інші імітують роботи Й. К. Бах і написані у простій двочастинній формі.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkUzTDBzMk1qWmZVbVZ4ZFdsbGJWOUVhV1Z6WDBseVlXVXVhbkJuTHpJeU1IQjRMVXMyTWpaZlVtVnhkV2xsYlY5RWFXVnpYMGx5WVdVdWFuQm4uanBn.jpg)
У міру дорослішання Моцарт поступово включав нові риси, адаптовані з бароко. Наприклад, симфонія No. 29 ля мажор до. 201 має контрапунктичну основну тему в першій частині і має нерегулярну довжину фраз. Деякі з його квартетів 1773 року містять у фінали у вигляді фуги, ймовірно, під впливом Гайдна, який включив три такі фінали у щойно опублікованому опус 20. Вплив німецької літератури «Бурі і натиску» у музиці Моцарта став передбаченням епохи романтизму, що особливо відчувається у Симфонія № 25 соль мінор.
Моцарт іноді перемикав свою увагу між операми та інструментальною музикою. В його операх представлені усі тогочасні оперні стилі: опера буффа («Весілля Фігаро», «Дон Жуан» і «Так чинять усі жінки»; opera seria, наприклад Idomeneo; та Singspiel, з яких Die Zauberflöte є найвідомішим прикладом будь-якого композитора. У своїх пізніших операх він використовував тонкі зміни в інструментовці, оркестровій структурі та кольорі тону для емоційної глибини та позначення драматичних змін. Тут взаємодіяли його успіхи в опері та інструментальній композиції: його все більш витончене використання оркестру в симфоніях і концертах вплинуло на його оперну оркестровку, а його тонке використання оркестру для психологічного ефекту в операх, у свою чергу, відбилося в його пізнішому не- оперні композиції.
Інструменти
Хоча деякі з ранніх творів Моцарта були написані для клавесина, він також познайомився в ранні роки з фортепіано, виготовленими майстром із Регенсбурга [de]. Пізніше, коли Моцарт відвідав Аугсбург, він був вражений фортепіано Йоганна Андреаса Штайна про що розповів у листі своєму батькові. 22 жовтня 1777 року Моцарт виконав прем'єру свого потрійного фортепіанного концерту K. 242 на інструментах, наданих Штайном. Першу партію грав органіст Аугсбурзького собору Деммлер, другу — Моцарт, третю — Штейн. У 1783 році, живучи у Відні, він придбав інструмент роботи Антона Вальтера. Леопольд Моцарт засвідчив про прихильність В. А. Моцарта до фортепіано Вальтера таким чином: «Неможливо описати суєту. Фортепіано вашого брата переносили щонайменше дванадцять разів із його дому до театру чи до когось іншого».
Вплив
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0xTDBaeVlXNXJablZ5ZENVeVExOU5iM3BoY25Sa1pXNXJiV0ZzTG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxR2NtRnVhMloxY25RbE1rTmZUVzk2WVhKMFpHVnVhMjFoYkM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Найвідомішим учнем Моцарта, якого він на два роки взяв до свого дому, був, ймовірно, Йоганн Непомук Гуммель, перехідна постать між класичною та романтичною епохами. Більш важливим є вплив Моцарта на композиторів наступних поколінь. Після смерті композитора його визнання поширилось по всьому світу і вивчення партитур Моцарта стало невід'ємною частиною навчання класичних музикантів.
Людвіг ван Бетховен, молодший за Моцарта на п'ятнадцять років, перебував під глибоким впливом його творчості, з якою він познайомився ще підлітком. Вважається, що він виконував опери Моцарта, коли грав у придворному оркестрі в Бонні, і поїхав до Відня в 1787 році, сподіваючись вчитися у старшого композитора. Деякі з творів Бетховена цілковито успадковують моделі творів Моцарта, також Бетховен написав каденції (WoO 58) до фортепіанного концерту ре мінор Моцарта К. 466.
Чимало композиторів написали цикли варіацій на теми Моцарта. Бетховен написав чотири таких цикли (Op. 66, WoO 28, WoO 40, WoO 46). Серед інших — Фернандо Сор, Михайло Глінка (на тему з опери «Чарівна флейта», 1822), Фредерік Шопен (на тему „Là ci darem la“ mano» з опери «Дон Жуан», 1827) і Макс Регер (засновані на варіаційній темі фортепіанної сонати К. 331, 1914). Петро Ілліч Чайковський, написав свою оркестрову сюїту № 4 «Моцартіана» (1887).
Твори
Моцарт є автором понад 600 творів. Твори Моцарта зазвичай нумерують за Каталогом Кехеля, розробленим австрійським музикознавцем Людвігом фон Кехелем 1862 року і дещо виправленим у наступних перевиданнях. При позначенні номера за Кехелем використовують знаки K або KV.
Опери
- Духовний зінгшпіль (сценічна ораторія) «Борг першої заповіді» (Die Schuldigkeit des ersten Gebotes, 1-а частина колективного твору, 1767, Зальцбург),
- Шкільна опера (латинська комедія) «Аполлон і Гіацинт, або Перетворення Гіацинта» (Apollo et Hyacintus, seu Hyacinthi Metamorphosis, лібрето P. Відля за «Метаморфозами» Овідія, 1767, Зальцбурзький університет);
опери-серіа:
- Ідоменей, цар Критський, або Ілія і Ідамант (Idomenco, re di Creta, ossia Ilia ed Idamante, 1781, Мюнхен, Резіденцтеатр),
- Милосердя Тіта (La clemenza di Tito, лібрето П. Метастазіо, переробка До. Маццолі, 1791, Прага, Становий театр);
- Асканіо в Альбі, serenata teatrale (Ascanio in Alba, лібрето Дж. Паріні, 1771, Мілан, театр «Реджо дукале»),
- Сон Сципіона, serenata drammatica (Il sogno di Scipione, лібрето П. Метастазіо, 1772, Зальцбург);
- Лучіо Сілла, dramma per musica (Lucio Silla, лібрето Дж. де Гамерри, переробка П. Метастазіо, 1772, Мілан, театр «Реджо дукале»);
- Цар-пастух, dramma per musica (Il re pastore, лібрето П. Метастазіо, 1775, Зальцбург);
опери-буфа:
- Удавана садівниця (La finta giardiniera, лібрето гадане Р. Кальцабіджі, переробка М. Кольтелліні, 1775, Мюнхен, Редутенхаус),
- Каїрський гусак (L'oca del Cairo, лібрето Дж. Вареско, 1783, не закінчена; з новим французьким лібрето і доповнена з «Обдуреного жениха» поставлений 1867, Париж),
- Обдурений наречений, або Суперництво трьох жінок через одного коханого (Lo sposo deluso, ossia La rivalita di tre donne per un solo amante, 1783, не закінчена),
- Весілля Фігаро (Le nozze di Figaro, лібрето Л. Да Понті за комедією «Божевільний день, або Одруження Фігаро» Бомарше, 1786, Відень, «Бургтеатр»),
- Так чинять усі (Cosi fan tutte, лібрето Л. Да Понті, 1790, Відень, «Бургтеатр»);
- Дон Жуан, dramma giocoso (Покараний розпусник, або Дон Жуан, Il dissolute punito, ossia Il Don Giovanni, лібрето Л. Да Понті за іспанською легендою, обробленою в комедії «Севільській спокусник, або Кам'яний гість» Тірсо де Моліна, і частково за лібрето Дж. Бертаті з опери «Дон Хуан Тенорьо, або Кам'яний гість» Дж. Гаццаніги, 1787, Прага, Національний театр графа Ностіца);
зінгшпілі:
- Заїда (Сераль, Zaide, Das Serail, лібрето А. Шахтнера, 1779 — 80, не закінчена, 1866, Франкфурт-на-Майні, Штадттеатр),
- Викрадення із Сераля (Die Entfuhrung aus dem Serail, лібрето До. Ф. Брецнера, переробка Р. Стефані-молодшого, 1782, Відень, Національний придворний театр — «Бургтеатр»);
- Директор театру, Komödie mit Musik (Der Schauspieldirektor, лібрето Р. Стефані-молодшого, 1786, Відень, палац Шенбрунн);
- Чарівна флейта, велика опера (Die Zauberflote, лібрето Е. Шиканедера за казкою «Лулу, або Чарівна флейта» К. М. Виланда з доп. з його ж казок «Лабіринт» і «Розумні хлопчиська», а також за лібрето К. В. Хенслера з опери «Свято сонця у брамінів» Венцеля Мюллера, драмою «Томас, цар єгипетський» Т. Ф. фон Геблера і романом «Сетос» Же. Террасона, 1791, Відень, «Віденертеатр»);
балет-пантоміма:
Для хору
- меси
- 17 мес (1768-80, створені в Зальцбурзі, зокрема так звана Коронація, 1779),
- 2 меси (1775, створена в Мюнхені; 1783, створена у Відні, не закінчена);
- Реквієм (1791 рік, незакінчений, з доповненнями Ф- Кс. Зюсмайра, виконаний 1793, Відень);
- 4 літанії,
- 2 вечерні (Vesper), Купе, офферторії, мотети та ін.;
- ораторія (azione sacra) Звільнена Ветулія (La Betulia liberata, слова П. Метастазіо, 1771);
- кантати
- італійська — Давид, що кається (Davidde penitente, 1785),
- німецькі — Надгробна музика (Grabmusik, 1767), Тобі, душа всесвіту (Dir, Scele des Weltalls, 1785), Радість каменярів (Die Maurerfreude, 1785), Ви, що шануєте творця невимірного миру (Die ihr des unermeblichen Weltalls Schopfer ehrt, для голосу з фортепіано, 1791), Маленька масонська кантата (Eine kleine Freimaurer-Kantate, 1791);
Для оркестру
симфонії
- 1764-65 — Es-dur (К 16); 1765 — D-dur (К 19), B-dur (К 22); 1767 — F-dur (К 76), F-dur (К 43); 1768-D-dur (К 45), G-dur (KA 221, Lambacher; припускають, що написана батьком Моцарта, а Моцарту належить інша, в тій же тональності, що приписувалася батьку, так звана Neue Lambacher), B-dur (KA 214), D-dur (К 48); 1769 — C-dur (К 73); 1770 — D-dur (К 81), D-dur (К 97), D-dur (К 95), D-dur (К 84), G-dur (К 74); 1771 — B-dur (KA 216, Mozart?), F-dur (К 75), G-dur (К 110), C-dur (К 96), F-dur (К 112), A-dur (К 114), F-dur (К 98, Mozart?); 1772 — G-dur (К 124), C-dur (К 128), G-dur (К 129), F-dur (К 130), Es-dur (К 132), D-dur (К 133), A-dur (К 134), D-dur (К 161, К 163: з 3 частин, перші 2 — увертюра до опери «Сон Сципіона»); 1773 — C-dur (К 162), G-dur (К 199), D-dur (К 181), Es-dur (К 184, Ouverture), B-dur (К 182), g-moll (К 183); 1774 — C-dur (К 200), A-dur (К 201), D-dur (К 202); 1778 — D-dur (К 297, Pariser), B-dur (KA 8, Ouverture, Mozart?); 1779 — C-dur (K 318, Ouverture), B-dur (K 319); 1780 — C-dur (К 338); 1782 — D-dur (К 385, Haffner); 1783 — № 36 — C-dur (K 425, Linzer); 1786 — № 38 — D-dur (К 504, Prager); 1788 — № 39 — Es-dur (K 543), № 40 — g-moll (К 550), № 41 — C-dur (K 551, Jupiter);
концерти
- для фортепіано з оркестром—
- 1773 -D-dur (К 175); 1776 — B-dur (K 238), C-dur (К 246); 1777 — Es-dur (К 271); 1782 — A-dur (К 414); 1782-83 — F-dur (К 413), C-dur (К 415); 1784 — Es-dur (K 449), B-dur (K 450), D-dur (K 451), G-dur (K 453), B-dur (K 456), F-dur (K 459); 1785 — d-moll (К 466), C-dur (К 467), Es-dur (К 482); 1786 — A-dur (К 488), c-moll (K 491), C-dur (К 503); 1788 — D-dur (К 537); 1791- B-dur (K 595);
- концерт для 2 фортепіано з оркестром—1779 — Es-dur (К 365);
- концерт для 3 фортепіано з оркестром—1776 — F-dur (К 242);
- рондо для фортепіано з оркестром—1782-D-dur (К 382), A-dur (К 386);
- для скрипки з оркестром—
- 1775 — B-dur (К 207), D-dur (К 211), G-dur (К 216), D-dur (К 218), A-dur (До 219) [приналежність М. 3 інших концертів для скрипки, зокрема D-dur (До 271 а, 1777?), оспорюється];
- рондо для скрипки з оркестром—1781 — C-dur (К 373);
- концерт для 2 скрипки з оркестром—1774 — C-dur (К 190, Concertone, Великий концерт):
- концерт для скрипки і альта з оркестром—1779 — Es-dur (К 364, Sintonia concertante, Концертна симфонія);
- для духових з оркестром—
- концерт для флейти з оркестром-1778 — G-dur (До 313);
- концерт для гобоя (або флейти?) з оркестром—1778- D-dur (К 314);
- концерт для кларнета з оркестром—1791 — A-dur (К 622);
- концерт для фагота з оркестром—1774 — B-dur (К 191);
- концерти для валторни з оркестром—1782-D-dur (К 412); 1783- Es-dur (К 417), Es-dur (K 447); 1786 — Es-dur (К 4115);
- концерт для флейти і арфи з оркестром—1778 — C-dur (К 299);
серенади
- для симфонічного оркестру-
- 1769 — D-dur (К 100), G-dur (К 63), B-dur (К 99, Cassation); 1773 — D-dur (K 185); 1774 — D-dur (К 203); 1775 — D-dur (K 204); 1776 — D-dur (K 250, Haffner), F-dur (К 101, Standchen); 1776-77 — D-dur (К 286, Notturno для 4 оркестрів); 1779 — D-dur (К 320);
- для струнного оркестру-
- 1776 — D-dur (К 239, Serenata notturna, з квартетом солістів і литаврами); 1787- G-dur (К 525, Eine kleine Nachtmusik);
- для духового ансамблю-
- 1781 — B-dur (К 361, Gran partita, 12 духових інструментів і контрабас); 1781-82- Es-dur (К 375, секстет); 1782-c-moll (К 388, Nacht-Musique, октет);
дивертисменти
- для оркестру-
- 1771- Es-dur (К 113, Concerto); 1772- D-dur (К 131); 1773- D-dur (К 205); 1776 — F-dur (К 247), D-dur (K 251); 1777 — B-dur (К 287); 1779 — D-dur (K 334);
- для струнного оркестру—
- 1772-D-dur (K 136), B-dur (К 137), F-dur (K 138);
- для духового ансамблю—
- 1773 (?) — C-dur (К 187, 2 флейти, 6 труб и 4 литаври); 1773 — B-dur (К 186, децимет), Es-dur (К 166, децимет); 1775 — B-dur (KA 227, октет, Mozart?), F-dur (K 213, секстет); 1776- B-dur (К 240, секстет), Es-dur (К 252, секстет), C-dur (К 188, 2 флейти, 6 труб и 4 литаври), F-dur (К 253, секстет); 1777 — B-dur (К 270, секстет), Es-dur (К 289, секстет); 1783 — 5 Divertimenti, Es-dur (KA 229, KA 229a, 2 кларнети або бассетгорна і фагот);
різні п'єси для оркестру і ансамблю-
- 1766 — Galimathias musicum (Quodlibet, K 32, оркестру з клавіром); 1785 — Maurcrische Trauermusik, c-moll (K 477); 1787 — Ein musikalischer Spab, F-dur (K 522, 2 скрипки, альт, бас і 2 валторни); марші (деякі приєднувалися до серенад), танці (менуети, контрданси, лендлери, «німецькі» та ін.), частини симфоній та ін..
церковні сонати-
- для органу (?) та струнного оркестру: 1772 (?)-Es-dur (К 67), B-dur (К 68), D-dur (К 69); для органу та струнного оркестру: 1772 — D-dur (К 144), F-dur (К 145); 1775 — B-dur (К 212); 1776 — G-dur (К 241). F-dur (K 224), A-dur (К 225), F-dur (K 244), D-dur (К 245);
- для органу та оркестру: 1776-C-dur (К 263); 1779 — C-dur (К 278), C-dur (К 329);
Камерні твори
Квінтети:
- для 2 скрипок, 2 альтів і віолончелі:
- 1773- B-dur (К 174); 1787 — C-dur (К 515), c-moll (К 406, обробка серенади для дух. інструментів До 388); 1791 — Es-dur (К 614); для 2 скрипок, альта, віолончелі і кларнета: 1789-A-dur (К 581); для скрипки, 2 альтів, віолончелі, валторни (або 2-ій віолончелі): 1782 — Es-dur (К 407); для фортепіано, гобоя, кларнета, валторни і фагота: 1784 — Es-dur (К 452); для скляної гармоніки, флейти, гобоя, альта і віолончелі: 1791 — Adagio und Rondo, c-moll — C-dur (K 617)
Квартети:
- для 2 скрипок, альта і віолончелі — : 1770 — G-dur (К 80); 1772 — D-dur (К 155), G-dur (К 156); 1772 — 73 — C-dur (К 157), D-dur (К 158); 1773 — B-dur (К 159), Es-dur (К 160), F-dur (К 168), A-dur (К 169), C-dur (К 170), Es-dur (К 171), В-dur (К 172), d-moll (К 173); 1782 — G-dur (К 387); 1783 — d-moll (К 421), Es-dur (К 428); 1784 — B-dur (К 458, Jagdquartett, Мисливський); 1785 — C-dur (К 465); 1786 — D-dur (К 499): 1788 — c-moll (К 546, Adagio und Fuge); 1789 — D-dur (K 575); 1790 — B-dur (К 589), F-dur (К 590); 1782 (1783?) — 5 чотириголосних фуг з Добре темперованого клавіру Й. С. Баха (переклад., К 405);
- для скрипки, альта, віолончелі і флейти:
1777 — D-dur (К 285); 1778 — G-dur (К 285а), C-dur (KA 171), A-dur (K 298)
- для скрипки, альта, віолончелі та гобоя: 1781 — F-dur (К 370);
- для фортепіано, скрипки, альта і віолончелі
Тріо:
- для 2 скрипок і віолончелі: 1777 — B-dur (K 266);
- для скрипки, альта і віолончелі; 1782 — 5 триголосних фуг Й. С. Баха і фуга В. Ф. Баха (перекладення і приєднання до кожної фуги вступу, в чотирьох номерах — Adagio М., в двох номерах — перекладення Adagio і Largo з органних сонат Й. С. Баха, K 404 а), 1788 — Divertimento Es-dur (K 563);
- для фортепіано, скрипки і віолончелі: 1776 — B-dur (K 254, Divertimento); 1783 — d-moll (K 442), 1786 — G-dur (K 496), B-dur (K 502); 1788 — E-dur (K 542), C-dur (K 548), G-dur (K 564); для фортепіано, альта і кларнета: 1786 — Es-dur (K 498);
Дуети:
- сонати для скрипки і фортепіано:
- 1762-64 — C-dur (К 6); 1763-64 — D-dur (К 7), B-dur (К 8); 1764 — G-dur (К 9), В-dur (К 10), G-dur (К 11), A-dur (K 12), F-dur (К 13), C-dur (K 14), B-dur (К 15) (сонати К 10-15 для фортепіано і скрипки або флейти, за бажанням з віолончелі); 1766 — Es-dur (К 26), G-dur (К 27), C-dur (К 28), D-dur (K 29), F-dur (К 30), B-dur (K 31); 1778 — G-dur (К 301), Es-dur (К 302), C-dur (К 303), A-dur (K 305), C-dur (К 296), c-moll (K 304), D-dur (К 306); 1779 — B-dur (К 378); 1781 — G-dur (К 379), F-dur (K 376), F-dur (К 377), Es-dur (K 380); 1782 — C-dur (К 403), C-dur (К 404), A-dur (К 402); 1784 — B-dur (K 454); 1785 — Es-dur (К 481); 1787 — A-dur (K 526); 1788 — F-dur (K 547);
- варіації для скрипки і фортепіано — 2 цикли, 1781;
- варіації для скрипки й альта: duo — 1783 — G-dur (К 423), B-dur (K 424); *соната для фагота и віолончелі — 1775 — B-dur (К 292);
- 12 duo для 2 бассетгорнів — 1786 (К 487);
Для фортепіано в 4 руки:
- сонати: 1765 — C-dur (К 19d); 1772 — D-dur (К 381); 1774 — B-dur (К 358); 1786 — F-dur (К 497); 1787 — C-dur (К 521);
- варіації- G-dur (К 501);
Для 2 фортепіано:
- соната: 1781 — D-dur (К 448);
- фуга- 1783 — c-moll (K 426);
Для фортепіано:
- сонати—
- 1774 — C-dur (К 279), F-dur (К 280), B-dur (K 281), Es-dur (К 282), G-dur (K 283); 1775 — D-dur (К 284), 1777 — C-dur (K 309), D-dur (K 311); 1778 — a-moll (К 310), C-dur (К 330), A-dur (К 331), F-dur (К 332), B-dur (К 333): 1784 — c-moll (К 457): 1788 — F-dur (К 533), C-dur (K 545), F-dur (KA 135, KA 138 a); 1789 — В-dur (К 570), D-dur (K 576);
- варіації—15 циклів (1766-91);
- рондо — 1786 — D-dur (К 485), F-dur (K 494, увійшло в сонату К 533); 1787 — a-moll (К 511);
- фантазії — 1782 — c-moll (K 396, спочатку для фортепіано і скрипки), d-moll (К 397); 1785 — c-moll (К 475);
- різні п'єси — Allegro (декілька номерів): менуети, прелюдія і фуга, жига, Adagio, маленький траурний марш;
Для органу: Adagio та Allegro (1790 рік), фантазія, Andante (1791);
Для скляної гармоніки:
- Adagio (1791);
- Квінтет для скляної гармоніки, флейти, альта, віолончелі та гобоя (К. 617).
Окремі вокальні твори
вокальні твори з оркестром:
- арії (понад 50), ансамблі, хори, пісні;
вокальні твори з фортепіано:
- пісні (30), ансамблі: для декількох голосів (або хорів) — канони (40);
- канон Leck mich im Arsch
- музика до героїчної драми «Тамос, цар єгипетський» («Thamos, Konig von Agypten» Геблера, 1773, виконана 1774, Відень (?); 2-а редакція 1776 або 1779, Зальцбург)
Переклади українською
- Моцарт В. Старенька /Укр. пер. М.Рильського. — К.: Книгоспілка, [Б.р.]. — 3 с.
- Моцарт В. Фіялка /Укр. пер. Б.Тена. — К.: Книгоспілка, [Б.р]. — 4с.
- До Хлої [ 10 вересня 2017 у Wayback Machine.] (перекладач — Олена О'Лір)
Музичні приклади
- K191 (файл)
- Концерт для фагота з оркестром, сі-бемоль мажор, 1-а частина, Allegro
- K191 (файл)
- Концерт для фагота з оркестром, сі-бемоль мажор, 2-а частина, Andante ma adagio
- K191 (файл)
- Концерт для фагота з оркестром, сі-бемоль мажор 3-я частина
- K550 (файл)
- Симфонія №40, 1-а частина
- K550 (файл)
- Симфонія №40, 2-а частина
- K550 (файл)
- Симфонія №40, 3-я частина
- K550 (файл)
- Симфонія №40, 4-а частина
- K527 (файл)
- Увертюра до опери „Дон Жуан”
- K525 (файл)
- Маленька нічна серенада, 4-а частина
- K364 (файл)
- Sinfonia Concertante мі-бемоль мажор, 3-я частина (Presto)
- K314 (файл)
- Concerto in D for Flute
- K622 (файл)
- Концерт для кларнета з оркестром ля мажор, 1-а частина
- K622 (файл)
- Концерт для кларнета з оркестром ля мажор, 2-а частина
- K622 (файл)
- Концерт для кларнета з оркестром ля мажор, 3-я частина
Vocal - Der Hölle Rache (файл)
- Der Hölle Rache, from
- K321, 1-а частина (файл)
- Vesperae de dominica - dixit dominus
- K321, 2-а частина (файл)
- Vesperae de dominica - confitebor
- K321, 3-я частина (файл)
- Vesperae de dominica - beatus vir
- K321, 4th частина (файл)
- Vesperae de dominica - laudate pueri
- K321, 5th частина (файл)
- Vesperae de dominica - laudate dominum
- K321, 6th частина (файл)
- Vesperae de dominica - magnificat
Piano - Rondo Alla Turca from K331 (файл)
- Piano Sonata No. 11 in A major, 3-я частина
- K545, частина 1 (файл)
- Piano Sonata in C major, 1-а частина
- K545, частина 2 (файл)
- Piano Sonata in C major, 2-а частина
- K545, частина 3 (файл)
- Piano Sonata in C major, 3-я частина
- K378/K317d (файл)
- Piano/Violin Sonata in B Flat (arranged for flute)
- [[Media:|K466]] ([[:Image:|файл]])
- Концерт для фортепіано з оркестром №20 ре мажор, 1-а частина
Orchestral
Пам'ять
На честь В. А. Моцарта названо астероїд 1034 Моцартія.
Життю Моцарта присвячено такі художні твори:
- Моцарт і Сальєрі — драма О. С. Пушкіна (1831), що стала основою однойменної опери М. Римського-Корсакова та фільму (Росія)
- Художній фільм Амадей (США, 1984)
- рок-опера «Моцарт» Дова Аттья та Альберта Коен (Франція, 2009)
У центрі Відня є Дім Моцарта — єдине відоме помешкання, в якому жив Моцарт, збережене до сьогодення.
Ім'ям Моцарта названі вулиці в Маріуполі, Кривому Розі, Коломиї.
- Пам’ятники, поштові марки
- Пам’ятник Моцарту в Зальцбурзі
- Пам’ятник Моцарту у Відні
- Пам’ятник 11-річному Моцарту у Брно
- Поштова марка СРСР,
1956 рік -
Література
- Аберт Г. Моцарт (рос. пер. з нім.) М., 1978-85. Т. 1-4. Ч. 1-2. (рос.)
- Белза І. Моцарт і Сальєрі [ 16 липня 2021 у Wayback Machine.](укр.)
- Василь Буколик. Вольферль [ 1 червня 2015 у Wayback Machine.] (укр.)
- Вейс Д. Возвышенное и земное: Роман о жизни Моцарта и его времени. (рос. пер. з англ.) М., 1997. (рос.)
- Дитинство Вольфі описане в книзі для дітей «Ірен Роздобудько про Блеза Паскаля, Вольфі Моцарта, Ганса Андерсена, Катрусю Білокур та Чарлі Чапліна» / Ірен Роздобудько. — Київ : Грані-Т, 2007. — 160 сторінок. — Серія: «Життя видатних дітей».
- Карлен С. Епітафія В.-А. Моцартові (укр. переклад)
- Паустовський К. Старий кухар (укр. переклад) [ 12 серпня 2014 у Wayback Machine.]
- Радзінський Е. Декілька зустрічей з покійним паном Моцартом (укр. переклад)
- Соллертинський І. «Чарівна флейта» Моцарта (укр. переклад) [ 1 травня 2019 у Wayback Machine.]
- Стендаль Ф. Життя Моцарта (укр. переклад) [ 11 листопада 2014 у Wayback Machine.]
- Д. Шулер. Якби Моцарт вів щоденник... (Укр. переклад)
- Чигарева Е. Оперы Моцарта в контексте культуры его времени. М.: УРСС. 2000. (рос.)
- Чичерин Г. Моцарт: Исследовательский этюд. 5-е изд. Л., 1987. (рос.)
- Штейнпресс Б. С. Последние страницы биографии Моцарта // Штейнпресс Б. С. Очерки и этюды. М., 1980. (рос.)
- (рос.)
- Штефан Цвайґ. «Моцарт» Бели Балажа (укр.)
- Эйнштейн А. Моцарт: Личность. Творчество. (рос. пер. з нім.) М., 1977. (рос.)
Примітки
- Find a Grave — 1996.
- RKDartists
- Г. Риман Моцарт // Музыкальный словарь: Перевод с 5-го немецкого издания / под ред. Ю. Д. Энгель — Москва: Музыкальное издательство П. И. Юргенсона, 1901. — Т. 2. — С. 877–882.
- Метод щеплення проти натуральної віспи, який був на той час поширений в Європі та Азії. Надалі варіоляцію замінила вакцинація, яку розробив Едвард Дженнер.
- . Архів оригіналу за 18 вересня 2010. Процитовано 13 грудня 2010.
- Grove, 1954, с. 958–982.
- Solomon, 1995. Discussion of the sources of style as well as his early imitative ability.
- Heartz, 2003.
- Einstein, 1965.
- The Letters of Wolfgang Amadeus Mozart. (1769–1791), by Wolfgang Amadeus Mozart. www.gutenberg.org. Процитовано 5 лютого 2021.
- Layer, Adolf; Ullrich, Hermann (2001). Demmler [Demler, Dümmler], Johann Michael. Oxford Music Online. Oxford University Press. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.07542.
- Latcham, Michael (1997). Mozart and the pianos of Gabriel Anton Walter. . XXV (3): 383—400. doi:10.1093/earlyj/XXV.3.383.
- Bauer, Wilhelm (1963). Mozart: Briefe und Aufzeichnungen (PDF).
- Solomon, 1995, с. 574.
- See, for example: Temperley, Nicholas. «Mozart's Influence on English Music». 42.4 (1961): 307—318.
- ; Townsend, Pauline D.; Grove, George (1882). Life of Mozart. London, Novello, Ewer & Co.
- Raptus Association for Music Appreciation.
- Churgin, 1987, с. 457—458.
- For further details, see .
- Churgin, 1987, с. 458.
- March, Greenfield та Layton, 2005.
- до списку не включені: симфонія № 37, що є інтродукцією симфонії М. Гайдна
Посилання
- Моцарт Вольфґанґ-Амадей // Шевченківська енциклопедія: — Т.4:М—Па : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський.. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2013. — С. 343-344.
- Моцарт [ 3 лютого 2017 у Wayback Machine.] // УРЕ
- Вільні ноти авторства Wolfgang Amadeus Mozart на сайті International Music Score Library Project (IMSLP)
- Вольфганг Амадей Моцарт: ноти на сайті ChoralWiki (англ.)
- The Mozart Project [ 1 квітня 2001 у Wayback Machine.] (англ.)
- Infography about Mozart(англ.)
- Compact Mozart biography (англ.)
- A Profile of Amadeus Mozart [ 30 червня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- WAMozartFan.com (англ.)
- (англ.)
- (англ.)
- Mozart Forum [ 22 жовтня 2006 у Wayback Machine.] (англ.)
- Mozart Archive [ 14 червня 2006 у Wayback Machine.](англ.)
- (англ.)
- В.-А. Моцарт. Перша арія Фіґаро з опери «Весілля Фіґаро» (аудіо)(укр.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Mocart Volfgang Amadej Mocart nim Wolfgang Amadeus Mozart MFA ˈvɔlfɡaŋ amaˈdeus ˈmoːtsart povne im ya Jogann Hrizostom Volfgang Teofil Mocart nim Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart 27 sichnya 1756 5 grudnya 1791 vidatnij avstrijskij kompozitor i muzikant virtuoz Odin z najpopulyarnishih klasichnih kompozitoriv Mocart zrobiv velikij vpliv na svitovu muzichnu kulturu Za svidchennyam suchasnikiv Mocart mav fenomenalnij muzichnij sluh pam yat i neperevershenu zdatnist do improvizaciyi Volfgang Amadej Mocartnim Wolfgang Amadeus MozartZobrazhennyaVolfgang Amadej Mocart Portret roboti Barbari Kraft vikonanij u 1819 rrci na osnovi prizhittyevih zobrazhenOsnovna informaciyaPovne im ya Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus MozartData narodzhennya 27 sichnya 1756 1756 01 27 Misce narodzhennya Zalcburg Svyashenna Rimska imperiyaData smerti 5 grudnya 1791 1791 12 05 35 rokiv Misce smerti VidenPrichina smerti nevidomoPohovannya Kladovishe Svyatogo Marka 1 Roki aktivnosti 1761 1791 2 Gromadyanstvo Svyashenna Rimska imperiyaNacionalnist avstriyecVirospovidannya katolictvoProfesiya kompozitor kapelmejster pedagogVchiteli d Jogann Kristian Bah Leopold Mocart i Dzhovanni Batista MartiniVidomi uchni Jogann Nepomuk Gummel Franc Ksaver Zyusmajyer d d i dInstrumenti organ skripka klavesinMova nimeckaZhanri muzika epohi klasicizmu sardana kamerna muzika opera i simfoniyaZaklad d i Josif IINagorodiBatko Leopold MocartMati Anna Mariya Valburga MocartDiti Karl Tomas Mocart i Franc Ksaver Volfgang MocartAvtografTvori u Vikidzherelah Citati u Vikicitatah Fajli u Vikishovishi Na vidminu vid bagatoh kompozitoriv XVIII stolittya Mocart ne prosto pracyuvav v usih muzichnih formah svogo chasu ale i dobivsya v nih velikogo uspihu Bagato z jogo tvoriv viznani shedevrami simfonichnoyi koncertnoyi kamernoyi opernoyi i horovoyi muziki Tvorchij dorobok Mocarta stanovit ponad 600 tvoriv 41 simfoniyu ponad 19 oper veliku kilkist instrumentalnih koncertiv zokrema 27 fortepiannih 13 strunnih kvartetiv 35 sonat dlya skripki Rekviyem ta bagato inshih instrumentalnih ta horovih tvoriv Muzika Mocarta stvorena pid velikim vplivom Jozefa Gajdna stala vershinoyu klasichnoyi epohi za chistotoyu melodiyi ta formi Razom z Gajdnom i Bethovenom nalezhit do najbilsh znachnih predstavnikiv Videnskoyi klasichnoyi shkoli Biografiya Mocarta osoblivo obstavini jogo rannoyi smerti bula predmetom spekulyacij i superechok lyagla v osnovu hudozhnih vigadok i rozhozhih mifiv ZhittyepisRodina ta ranni roki Muzej u budinku de narodivsya V A Mocart Zalcburg Getrajdegasse 9 V Mocart u ditinstvi mozhlivo 1763 rik Mocart narodivsya u Zalcburzi nini Avstriya sho buv na toj chas stoliceyu nevelikogo nezalezhnogo arhiyepiskopstva u Svyashennij Rimskij Imperiyi Jogo batkami buli Leopold ta Anna Mariya Mocart Yedina sestra yaka vizhila pislya narodzhennya zvalasya Mariya Anna 1751 1829 udoma yiyi nazivali Nannerl Volfgang buv hreshenij na drugij den pislya narodzhennya u sobori Sv Ruperta Jogo narekli Johannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart U jogo imeni pershi dva slova im ya Ivana Zolotoustogo Hrizostoma a chetverte pohidne z greckoyi movi Theophilus za zhittya Mocarta variyuvalosya yak to lat Amadeus nim Gottlieb ital Amadeo sho zagalom oznachaye vozlyublenij Bogom Povna versiya imeni Mocarta znachno zminyuvalasya protyagom zhittya Mocart u doroslomu zhitti zazvichaj nazivav sebe Volfgang Amadej Mocart ale bulo j bagato inshih variantiv Batko Mocarta Leopold Mocart 1719 1787 buv pomichnikom kapelmejstera v orkestri pri dvori arhiyepiskopa Zalcburga a takozh molodshim kompozitorom Krim togo vin buv odnim z providnih muzichnih pedagogiv Yevropi vidav u 1756 roci koli narodivsya Volfgang knizhku Ese z osnov gri na skripci nim Versuch einer grundlichen Violinschule i vona stala vplivovoyu Muzichni zdibnosti Mocarta stali ochevidnimi she v rannomu ditinstvi Koli Nannerl bulo sim rokiv batko Leopold pochav davati yij uroki notnoyi gramoti Tririchnij Volfgang sposterigav z yavnim zahoplennyam i probuvav sam grati Nannerl pisala Koli jomu vipovnilosya chotiri rochki batko zaradi zabavi navchiv jogo grati na klaviri dekilka menuetiv ta p yes Vin grav yih bez pomilok i z najvishoyu vitonchenistyu i chitko vitrimuyuchi ritm U vici p yati rokiv vin uzhe pisav nevelichki p yesi yaki grav batkovi a toj yih zapisuvav na papir Mocart otrimav intensivne muzichne navchannya vid batka vklyuchno z instrukciyami gri na fortepiano i skripci Krim togo sho Leopold buv duzhe viddanim uchitelem dlya svoyih ditej bulo ochevidno sho Volfgang robiv progres navit poza mezhami togo chogo jogo vchiv batko Jogo persha samostijna kompoziciya ta jogo vrodzhena zdatnist grati na skripci buli velikoyu nespodivankoyu dlya Leopolda i viklikali u nogo slozi zahoplennya Batko j sin stavali vse blizhchimi Ureshti resht Leopold perestav pisati muziku koli vidatnij muzichnij talant jogo sina stav ochevidnim adzhe vin buv yedinim vchitelem Volfganga v ranni roki okrim muziki vin navchav svoyih ditej mov ta akademichnih predmetiv 1762 1773 Roki podorozhej Mocart z sim yeyu Hudozhnik Karmontel 1763 rik Div takozh Poyizdki Mocarta do Italiyi U roki zrostannya Mocarta jogo rodina zdijsnila dekilka podorozhej Yevropoyu pid chas yakih ditej vistavlyali na pokaz yak vunderkindiv Ce pochalosya v Myunheni z predstavlennya u 1762 roci pri Dvori kurfyursta Bavariyi zgodom u comu zh roci pri Imperatorskomu dvori u Vidni ta Prazi Uslid za cim projshov dovgij koncertnij tur protyagom troh rokiv pid chas yakogo rodina pobuvala pri dvorah u Myunheni Mangajmi Parizhi Londoni ta Gaazi Mocart zustrivsya z bagatma muzikantami ta oznajomivsya z robotami inshih kompozitoriv Osoblivo vplinuv na nogo Jogann Kristian Bah yakij zustrivsya z Mocartom u Londoni u 1764 65 rokah Rodina znovu povernulasya do Vidnya naprikinci 1767 roku ta zalishalas tam do grudnya 1768 roku Pid chas ciyeyi podorozhi Mocart zahvoriv na naturalnu vispu tomu sho batko do cogo vidmovivsya robiti jomu variolyaciyu viryachi sho na te maye buti volya Bozha vmerti hlopcevi chi zhiti Pislya odnogo roku provedenogo v Zalcburzi vidbulosya tri podorozhi do Italiyi gruden 1769 berezen 1771 serpen gruden 1771 ta zhovten 1772 berezen 1773 cogo razu tilki z Leopoldom mati Volfganga ta jogo sestra zalishilis vdoma Persha podorozh nagaduvala poperedni yiyi golovnoyu metoyu bulo prodemonstruvati mozhlivosti Mocarta teper uzhe pidlitka yak vikonavcya i kompozitora sho shvidko doroslishaye U Bolonyi Mocart poznajomivsya z Dzh B Martini i buv prijnyatij u chleni vidomoyi Filarmonichnoyi akademiyi 11 kvitnya 1770 roku v Rimi vin z batkom vidvidav subotnyu peredvelikodnyu mesu v Sikstinskij kapeli de vin pochuv Miserere Gregorio Allegri a potim zapisav cej tvir notami povnistyu z pam yati pripustivshis lishe dekilkoh neznachnih pomilok takim chinom zrobivshi pershu nelegalnu kopiyu ciyeyi vlasnosti Vatikanu sho retelno ohoronyalasya Nevdovzi Mocart buv udostoyenij audiyenciyi papi Klimenta XIV vrazhenij talantom 14 richnogo muzikanta papa nagorodiv jogo odniyeyu z najvishih katolickih vidznak Ordenom Zolotoyi shpori U Milani Mocart napisav operu Mitridate Re di Ponto 1770 sho vikonuvalasya z velikim uspihom Ce privelo do podalshih zamovlen oper i Volfgang z Leopoldom dvichi povertalisya iz Zalcburga do Milana dlya napisannya a potim shob vidvidati prem yeri oper Askanio v Albi 1771 ta Luchio Silla 1772 Blizhche do kincya ostannoyi italijskoyi podorozhi Mocart napisav pershij iz tvoriv sho i sogodni shiroko vikonuyetsya motet iz sopranovim solo Exsultate jubilate K 165 1773 1777 Zalcburzkij Dvir Pislya ostatochnogo povernennya z batkom iz Italiyi Mocart buv najnyatij na posadu pridvornogo muzikanta pravitelem Zalcburga princom arhiyepiskopom Iyeronimusom Kolloredo Mocart buv ulyublenim sinom v Zalcburzi de u nogo bulo bezlich druziv ta prihilnikiv i vin mav mozhlivist pisati muziku v bagatoh zhanrah vklyuchayuchi simfoniyi sonati strunni kvarteti serenadi ta inkoli operi Deyaki z tvoriv napisanih u toj chas shiroko vikonuyutsya i v nash chas Popri cej nezaperechnij uspih Mocart stavav vse bilsh nezadovolenij Zalcburgom i dedali energijnishe robiv sprobi znajti robotu des v inshomu misci Odniyeyu z prichin cogo bula nizka zarplatnya 150 floriniv na rik Krim togo Mocart pragnuv pisati operi a v Zalcburzi ridko traplyalasya nagoda dlya cogo Ce dovge perebuvannya u Zalcburzi perervali dvi podorozhi v poshukah roboti Volfgang z Leopoldom obidva shukali robotu poyihali do Vidnya z 14 lipnya po 26 veresnya 1773 roku ta do Myunhena z 6 grudnya 1774 roku po berezen 1775 roku Zhodna z cih poyizdok ne bula uspishnoyu hocha myunhenska podorozh zavershilas vdaloyu prem yeroyu operi Mocarta Udavana sadivnicya La finta giardiniera 1777 1778 Parizka podorozh 23 veresnya 1777 roku Mocart rozpochav novij tur u poshukah roboti cogo razu razom iz svoyeyu matir yu Annoyu Mariyeyu Pertl Mocart Cej vizit prolyagav cherez Myunhen Mangajm ta Parizh U Mangajmi vin poznajomivsya z muzikantami mangajmskogo orkestru najkrashogo v Yevropi na toj chas Vin takozh zakohavsya v Aloyiziyu Veber odnu z chotiroh dochok z muzichnoyi rodini Mocart pereyihav do Parizha i sprobuvav tam zrobiti kar yeru ale bezuspishno vin otrimav robotu organista u Versali ale ce ne bulo te chogo vin pragnuv Parizka podorozh bula osoblivo neshaslivoyu tomu sho mati Mocarta zahvorila i pomerla 23 chervnya 1778 roku Dorogoyu dodomu u Zalcburg Mocart znovu proyizhdzhav cherez Myunhen de Aloyiziya sho teper vzhe pracyuvala opernoyu spivachkoyu povidomila sho bilshe ne zacikavlena v nomu Rozcharuvannya Zalcburgom prodovzhilosya pislya povernennya Mocarta Vinikaye pitannya chomu Mocart nezvazhayuchi na svij talant ne zmig znajti robotu pid chas ciyeyi podorozhi Isnuye dumka sho problema bula v konflikti mizh Volfgangom ta jogo batkom Leopoldom yakij napolyagav na tomu shob Mocart znajshov visokooplachuvanu robotu yaka b dozvolila pidtrimuvati vsyu rodinu Na dumku Volfganga bulo b krashe osisti u velikomu misti pracyuvati vilno najmanim mitcem i postupovo zdobuti populyarnist sered aristokratiyi abi otrimati piznishe vazhlivu robotu Ranishe taka strategiya dobre spracyuvala z inshimi muzikantami napriklad z Jozefom Gajdnom 1781 Pereyizd do Vidnya U sichni 1781 roku v Myunheni zi znachnim uspihom vidbulasya prem yera operi Mocarta Idomenej car Kritskij Idomeneo U berezni kompozitora bulo viklikano do Vidnya de jogo robotodavec princ arhiyepiskop Kolloredo Zalcburzkij brav uchast u svyatkuvannyah prisvyachenih shodzhennyu na tron imperatora Jozefa II Mocart yakij shojno mav velikij uspih u Myunheni buv obrazhenij tim sho Kolloredo povodivsya z nim yak iz prostim slugoyu j osoblivo koli arhiyepiskop zaboroniv jomu vistupiti pered imperatorom za platu yaka dorivnyuvala b polovini jogo richnoyi zarplatni v Zalcburzi U travni sprichinena cim napruga posililasya Mocart sprobuvav zvilnitis ale jomu bulo vidmovleno Odnak cherez misyac zapiznilij dozvil bulo nadano ale v duzhe obrazlivij formi Mocarta zvilnili bukvalno kopnyakom pid zad U toj samij chas Mocart shukav mozhlivosti znajti garnu robotu u Vidni i vin vidchuvav sho maye oselitisya tam i rozpochati vlasnu kar yeru vilnogo najmancya Svarka z Kolloredo pidsilyuvalas tim sho batko Mocarta shilyavsya na bik arhiyepiskopa nadsilayuchi bezlich gnivnih listiv sinovi z vimogoyu pracyuvati na Kolloredo todi yak sam Volfgang napolyagav na svoyemu bazhanni rozpochati vlasnu kar yeru u Vidni naodinci Debati skinchilis koli Mocart zvilnivsya z roboti tim samim vivilnivshis odnochasno vid gnityuchogo robotodavcya ta vid batkovih vimog povernutisya Ce stalo revolyucijnim krokom na zhittyevomu shlyahu Mocarta i malo vazhlivij vpliv na jogo podalshu dolyu Pochatok kar yeri u Vidni Nova kar yera Mocarta u Vidni rozpochalasya duzhe dobre Vin chasto vistupav yak pianist i nezabarom pokazav sebe najkrashim klavishnim muzikantom u Vidni She u rozpali svoyeyi svarki z arhiyepiskopom Kolloredo Mocart pereyihav z rodinoyu Veberiv z Mangajma do Vidnya V cej chas batko Fredolin Veber pomer i rodina led zvodila kinci z kincyami Aloyiziya sho ranishe vidmovila Volfgangu teper bula odruzhena z aktorom Jozefom Lange i Mocart pereviv svij poglyad na tretyu dochku Konstanciyu Cya para odruzhilasya 4 serpnya 1782 roku Voni mali shistoh ditej z yakih tilki dvoye vizhili Karl Tomas 1784 1858 ta Franc Ksaver Volfgang 1791 1844 zgodom tezh stav kompozitorom 17 litnim pereyihav do Lvova de piznishe stvoryuye muzichne tovaristvo sv Ceciliyi a takozh institut spivu sho faktichno stav pershoyu muzichnoyu shkoloyu u misti Sini Volfganga Amadeya Mocarta Karl Tomas pravoruch ta Franc Ksaver livoruch malyunok Gansa Gansena Viden 1800 Protyagom 1782 1783 rokiv Mocart za dopomogoyu ta pid vplivom barona Gottfrida van Svitena yakij volodiv bagatma manuskriptami tvoriv majstriv baroko blizko oznajomivsya z pracyami J S Baha ta G F Gendelya Vivchennya Mocartom cih tvoriv spershu sprichinilo poyavu bagatoh tvoriv sho imituvali stil baroko a zgodom malo potuzhnij vpliv na stvorennya vlasnoyi muzichnoyi movi Mocarta U 1783 roci Volfgang ta Konstanciya vidvidali rodinu Mocarta v Zalcburzi ale cej vizit ne buv uspishnim tomu sho Leopold ta Nannerl buli prosto vvichlivimi z Konstanciyeyu Odnak cej vizit vibuhnuv napisannyam odniyeyi z najkrashih liturgijnih p yes Mocarta Mesi do minor prem yera yakoyi hocha j nezavershenoyi vidbulasya v Zalcburzi Konstanciya spivala na prem yeri Cherez deyakij chas po pereyizdi do Vidnya Mocart poznajomivsya z Jozefom Gajdnom i ci dvoye kompozitoriv potovarishuvali Koli Gajdn priyizdiv do Vidnya voni inkoli grali razom v improvizovanomu strunnomu kvarteti Gajdn buv u zahvati vid Mocarta koli vin vpershe pochuv ostanni tri cikli Mocarta vin skazav vidvidavshi Leopolda Pered im yam Gospoda i yak chesna lyudina ya kazhu Vam sho Vash sin najvelichnishij kompozitor dlya mene yakogo ya znayu osobisto chi na im ya Vin maye smak bilsh togo maye chudove znannya mistectva kompoziciyi Protyagom 1782 1785 rokiv Mocart dav cikl koncertiv pid chas yakih vin vistupiv yak solist na vlasnih fortepiannih koncertah Vin napisav vid troh do chotiroh koncertiv dlya kozhnogo koncertnogo sezonu i cherez te sho koncertni zali buli zajnyati vin orenduvav nezvichni primishennya veliku kimnatu u budinku apartamentiv Tratnergof i balnu kimnatu v restorani Melgrube Koncertni sezoni buli duzhe populyarni i koncerti napisani dlya nih Mocartom vvazhayutsya odnimi z najkrashih jogo tvoriv 14 grudnya 1784 roku Mocart stav masonom uvijshovshi do masonskoyi lozhi Wohltatigkeit Blagodijnist Vilne masonstvo vidigralo vazhlivu rol u podalshomu zhitti Mocarta vin vidviduvav chislenni zibrannya chastina jogo druziv buli masonami i z riznih privodiv vin pisav masonsku muziku Mocart poselivsya 1784 na Domgasse 5 de prozhiv 3 roki i de vidkrito muzej jogo imeni 1786 1787 Povernennya do operi Nezvazhayuchi na velikij uspih operi Vikradennya iz seralyu Mocart malo pisav operi protyagom nastupnih rokiv stvorivshi tilki dvi nezaversheni roboti ta odnoaktnu operu Direktor teatru Zamist cogo vin zoseredivsya na svoyij kar yeri solista pianista ta avtora koncertiv Odnak u kinci 1785 roku Mocart zamist regulyarnogo napisannya fortepiannih koncertiv rozpochav svoyu opernu spivpracyu z libretistom Lorenco da Ponte U 1786 roci u Vidni vidbulasya dostatno uspishna prem yera Vesillya Figaro yaka piznishe u tomu zh roci bula navit she uspishnishoyu u Prazkij postanovci Prazkij uspih priviv do zamovlennya drugoyi operi Mocarta Da Ponte Don Zhuan prem yera yakoyi zirvala opleski u 1787 roci v Prazi i yiyi znovu postavili z takim zhe uspihom u Vidni v 1788 roci Obidvi operi nalezhat do najvazhlivishih tvoriv Mocarta i do sogodni vvazhayutsya osnovoyu opernih repertuariv yihnya muzichna skladnist viklikala trudnoshi na prem yerah yak u vikonavciv tak i u sluhachiv U grudni 1787 roku Mocart nareshti otrimav nadijnu posadu pid aristokratichnim patronazhem Imperator Jozef II priznachiv jogo svoyim kamernim kompozitorom cya posada zvilnilasya pislya smerti Glyuka Odnak ce ne bula postijna robota za neyi Mocart otrimuvav tilki 800 floriniv na rik i ce zmushuvalo jogo pisati muziku do tanciv dlya shorichnih baliv u Redutenzali Mocart skarzhivsya Konstanciyi sho platnya bula zavelika yak dlya togo sho vin robiv i zamala yak dlya togo sho vin mig bi zrobiti Odnak zgodom koli nastali naspravdi skrutni chasi viyavilos sho i ce bulo duzhe dobre Dvorovi zapisi pokazuyut sho namirom Josifa bulo mati vpevnenist u tomu sho Mocart yakogo vin povazhav ne zalishit Viden u poshukah krashogo miscya deinde U 1787 roci molodij Lyudvig van Bethoven priyihav do Vidnya na dva tizhni z nadiyeyu povchitisya u Mocarta Svidchennya pro te sho trapilos pid chas cogo vizitu superechlivi i rozglyadayut prinajmni dvi gipotezi sho Mocart prosluhav Bethovena i pohvaliv jogo i sho Mocart vidmovivsya navchati Bethovena i voni pislya cogo bilshe ne zustrichalisya 1788 1791 Blizhche do kincya desyatirichchya kar yera Mocarta pishla na spad Priblizno u 1786 roci vin perestav chasto z yavlyatisya na publichnih koncertah i jogo dostatok pomitno zmenshivsya Ce vzagali buv vazhkij chas dlya muzikantiv u Vidni tomu sho mizh 1788 ta 1791 rokami Avstriya bula u stani vijni Avstrijsko turecka vijna cherez ce znizilis odnochasno i zagalnij riven zamozhnosti i mozhlivist aristokrativ pidtrimuvati muziku U seredini 1788 roku Mocart z rodinoyu pereyihav iz centru Vidnya u deshevshi apartamenti v peredmisti Mocart pochav pozichati groshi zdebilshogo u svogo druga masona Mihaelya Pushberga U cej chas vin strazhdav vid depresiyi jogo produktivnist tezh znizilasya Osnovni roboti cogo periodu vklyuchayut ostanni tri simfoniyi 39 40 41 1788 roku i ostannyu z troh oper Da Ponte Cosi fan tutte prem yera yakoyi vidbulasya u 1790 roci U cej chas Mocart bagato podorozhuvav spodivayuchis polipshiti svij finansovij stan navesni 1789 roku vin vidvidav Lejpcig Drezden ta Berlin a u 1790 roci pobuvav u Frankfurti Mangajmi ta inshih nimeckih mistah Ci podorozhi mali lishe chastkovij uspih yakij ne virishuvav finansovih problem Mocarta Ostannij rik zhittya Mocarta do togo yak hvoroba ostatochno vrazila jogo buv rokom velicheznoyi produktivnosti i osobistogo vidnovlennya U cej period Mocart napisav duzhe bagato muziki vklyuchayuchi deyaki z jogo najkrashih robit opera Charivna flejta finalnij fortepiannij koncert K 595 koncert dlya klarneta K 622 ostannij z chudovoyi seriyi strunnih kvintetiv k 614 motet Ave verum corpus K 618 i nezavershenij na chastini Lacrimosa Rekviyem K 626 Finansovij stan Mocarta yakij u 1790 roci buv golovnim dzherelom jogo nespokoyu takozh pochav pokrashuvatisya Za deyakimi dzherelami v Ugorshini ta v Amsterdami znajshlisya zamozhni shanuvalniki Mocarta yaki zobov yazalisya splachuvati jomu shorichnu rentu v obmin na napisannya chas vid chasu deyakih tvoriv Mocart takozh zarobiv nepogani groshi na prodazhu tancyuvalnoyi muziki yaku vin napisav pracyuyuchi imperatorskim kamernim kompozitorom Vin perestav pozichati veliki sumi u Pushberga i pochav povertati svoyi borgi Nareshti Mocart zmig vidchuti zadovolennya vid publichnogo uspihu deyakih svoyih tvoriv zokrema Charivnoyi flejti yaku stavili bagato raziv navit za toj korotkij period mizh svoyeyu prem yeroyu ta smertyu Mocarta i Malenkoyi masonskoyi kantati K 623 prem yera yakoyi vidbulasya 15 listopada 1791 roku Hvoroba i smert Mocart zahvoriv koli perebuvav u Prazi na prem yeri svoyeyi operi Miloserdya Tita La clemenza di Tito napisanoyi na zamovlennya u 1791 roci dlya koronacijnih svyatkuvan imperatora She yakijs chas vin zmig vikonuvati profesijni funkciyi napriklad provoditi prem yeru Charivnoyi flejti 30 veresnya Hvoroba posililasya 20 listopada koli Mocart vzhe ne zmig vstavati z lizhka strazhdayuchi vid nabryakiv bolyu ta blyuvannya Za nim doglyadali Konstanciya yiyi molodsha sestra Sofi ta simejnij likar Tomas Franc Klosset Ye svidchennya sho Mocart buv bukvalno shiblenij na ideyi zakinchiti svij Rekviyem ale dokazi togo sho vin faktichno nadiktuvav pasazhi Zyusmajru duzhe nepevni Mocart pomer o 1 j godini ranku 5 grudnya 1791 roku Za togochasnoyu videnskoyu tradiciyeyu jogo pohovali 7 grudnya v zagalnij mogili na cvintari Svyatogo Marka za mistom tomu narazi roztashuvannya jogo mogili nevidome Prichina smerti Mocarta na sogodni ne mozhe buti nazvana napevno Isnuye bagato pripushen yaki vklyuchayut trihineloz otruyennya rtuttyu hvorobu nirok z rozvitkom nirkovoyi nedostatnosti Poshirenu na toj chas medichnu praktiku krovopuskannya nazivayut mozhlivoyu prichinoyu pogirshennya perebigu hvorobi Odnak najbilsh jmovirnoyu vvazhayut versiyu sho Mocart pomer vid revmatizmu pochinayuchi z ditinstva u nogo tri chi chotiri razi buli napadi ciyeyi hvorobi yaka maye tendenciyu povertatisya shorazu zdatna sprichiniti nadzvichajno zgubni naslidki v pershu chergu taki yak ushkodzhennya sercevih klapaniv z formuvannyam nabutoyi vadi sercya ta nirok z utvorennyam specifichnogo nefritu vnaslidok chogo mozhlive utvorennya hronichnoyi sercevoyi ta nirkovoyi nedostatnosti Skromne pohovannya Mocarta ne vidobrazhaye stavlennya suspilstva do nogo yak do kompozitora panahida ta koncerti u Vidni ta Prazi buli dobre organizovani Navpaki v period pislya smerti Mocarta jogo muzichna reputaciya postijno zrostala bula bezprecedentna hvilya entuziazmu shodo jogo roboti Shlihtengrol Nyemecek ta Nissen napisali biografiyi a vidavci zmagalisya za pravo vidati povne zibrannya jogo tvoriv Pohovannya Mocarta vidbulosya za zatverdzhenim togochasnim zakonom pro pohovannya osib vidpovidno do yihnogo miscya v suspilnij iyerarhiyi pri zhitti Na zhal nevisoke pohodzhennya batka Mocarta sprichinilo nizke misce v zhitti batko sluga v palaci yepiskopa Zalcburga i vidpovidno skromne pohovannya pislya smerti Risi stilyuMuzika Mocarta yak i muzika Gajdna ye arhetipom klasichnogo stilyu V chasi Mocarta v yevropejskij muzici dominuvav stil galant sho buv reakciyeyu na skladnosti muziki baroko Postupovo znachnoyu miroyu zavdyaki samomu Mocartu pritamanna barokovij muzici polifoniya z yavilisya znovu ale u mensh skladnih formah i adaptovana do novogo estetichnogo ta socialnogo seredovisha Mocart buv riznobichnim kompozitorom i pisav u vsih osnovnih zhanrah vklyuchayuchi simfoniyi operi instrumentalni koncerti kamernu muziku vklyuchayuchi strunni kvarteti i kvinteti a takozh sonati dlya fortepiano Ci zhanri ne buli novimi ale Mocart udoskonaliv yihnyu tehnichnu vitonchenist ta emocijnu napovnenist Takozh Mocart rozrobiv i populyarizuvav klasichnij fortepiannij koncert Vin napisav bagato religijnoyi muziki vklyuchayuchi mesi a takozh tanci divertismenti serenadi ta muziku inshih zhanriv sho priznachalis dlya legkih rozvag Protyagom ostannogo desyatilittya Mocart chasto vikoristovuvav hromatichnu garmoniyu Primitnim prikladom ye Strunnij kvartet do mazhor K 465 1785 vstup yakogo ryasniye hromatichnimi zatrimannyami za sho cej Kvartet nazivayut Disonantnim Mocart mav dar vbirati ta adaptuvati cinni risi muziki inshih avtoriv v chomu jomu dopomogli podorozhi U Londoni v ditinstvi Mocart poznajomivsya z J K Bahom ta pochuv jogo muziku U Mangejmi oznajomivsya z peredovimi na toj chas mozhlivostyami Mangejmskogo orkestru V Italiyi vin poznajomivsya z italijskoyu uvertyuroyu ta operoyu buffoyu sho gliboko vplinula na evolyuciyu jogo tvorchosti U Londoni ta Italiyi nabirav populyarnosti galantnij stil prosta legka muzika v mezhah troh funkcij na tonici dominanti ta subdominanti simetrichnimi frazami i chitko okreslenimi mezhami chatin formi Deyaki z rannih simfonij Mocarta ye trichastinnimi italijskimi uvertyurami bagato z nih odnotonalni Inshi imituyut roboti J K Bah i napisani u prostij dvochastinnij formi Faksimilnij not iz chastini Dies Irae mesi rekviyemu re minor K 626 pocherkom Mocarta Mozarthaus Viden U miru doroslishannya Mocart postupovo vklyuchav novi risi adaptovani z baroko Napriklad simfoniya No 29 lya mazhor do 201 maye kontrapunktichnu osnovnu temu v pershij chastini i maye neregulyarnu dovzhinu fraz Deyaki z jogo kvartetiv 1773 roku mistyat u finali u viglyadi fugi jmovirno pid vplivom Gajdna yakij vklyuchiv tri taki finali u shojno opublikovanomu opus 20 Vpliv nimeckoyi literaturi Buri i natisku u muzici Mocarta stav peredbachennyam epohi romantizmu sho osoblivo vidchuvayetsya u Simfoniya 25 sol minor Mocart inodi peremikav svoyu uvagu mizh operami ta instrumentalnoyu muzikoyu V jogo operah predstavleni usi togochasni operni stili opera buffa Vesillya Figaro Don Zhuan i Tak chinyat usi zhinki opera seria napriklad Idomeneo ta Singspiel z yakih Die Zauberflote ye najvidomishim prikladom bud yakogo kompozitora U svoyih piznishih operah vin vikoristovuvav tonki zmini v instrumentovci orkestrovij strukturi ta kolori tonu dlya emocijnoyi glibini ta poznachennya dramatichnih zmin Tut vzayemodiyali jogo uspihi v operi ta instrumentalnij kompoziciyi jogo vse bilsh vitonchene vikoristannya orkestru v simfoniyah i koncertah vplinulo na jogo opernu orkestrovku a jogo tonke vikoristannya orkestru dlya psihologichnogo efektu v operah u svoyu chergu vidbilosya v jogo piznishomu ne operni kompoziciyi Instrumenti Hocha deyaki z rannih tvoriv Mocarta buli napisani dlya klavesina vin takozh poznajomivsya v ranni roki z fortepiano vigotovlenimi majstrom iz Regensburga de Piznishe koli Mocart vidvidav Augsburg vin buv vrazhenij fortepiano Joganna Andreasa Shtajna pro sho rozpoviv u listi svoyemu batkovi 22 zhovtnya 1777 roku Mocart vikonav prem yeru svogo potrijnogo fortepiannogo koncertu K 242 na instrumentah nadanih Shtajnom Pershu partiyu grav organist Augsburzkogo soboru Demmler drugu Mocart tretyu Shtejn U 1783 roci zhivuchi u Vidni vin pridbav instrument roboti Antona Valtera Leopold Mocart zasvidchiv pro prihilnist V A Mocarta do fortepiano Valtera takim chinom Nemozhlivo opisati suyetu Fortepiano vashogo brata perenosili shonajmenshe dvanadcyat raziv iz jogo domu do teatru chi do kogos inshogo Vpliv de Mocartplac Frankfurt Najvidomishim uchnem Mocarta yakogo vin na dva roki vzyav do svogo domu buv jmovirno Jogann Nepomuk Gummel perehidna postat mizh klasichnoyu ta romantichnoyu epohami Bilsh vazhlivim ye vpliv Mocarta na kompozitoriv nastupnih pokolin Pislya smerti kompozitora jogo viznannya poshirilos po vsomu svitu i vivchennya partitur Mocarta stalo nevid yemnoyu chastinoyu navchannya klasichnih muzikantiv Lyudvig van Bethoven molodshij za Mocarta na p yatnadcyat rokiv perebuvav pid glibokim vplivom jogo tvorchosti z yakoyu vin poznajomivsya she pidlitkom Vvazhayetsya sho vin vikonuvav operi Mocarta koli grav u pridvornomu orkestri v Bonni i poyihav do Vidnya v 1787 roci spodivayuchis vchitisya u starshogo kompozitora Deyaki z tvoriv Bethovena cilkovito uspadkovuyut modeli tvoriv Mocarta takozh Bethoven napisav kadenciyi WoO 58 do fortepiannogo koncertu re minor Mocarta K 466 Chimalo kompozitoriv napisali cikli variacij na temi Mocarta Bethoven napisav chotiri takih cikli Op 66 WoO 28 WoO 40 WoO 46 Sered inshih Fernando Sor Mihajlo Glinka na temu z operi Charivna flejta 1822 Frederik Shopen na temu La ci darem la mano z operi Don Zhuan 1827 i Maks Reger zasnovani na variacijnij temi fortepiannoyi sonati K 331 1914 Petro Illich Chajkovskij napisav svoyu orkestrovu syuyitu 4 Mocartiana 1887 TvoriDiv takozh Kategoriya Tvori Volfganga Amadeya Mocarta Simfoniya 40 U vikonanni Simfonichnogo orkestru m Fulda source source 1 a chastina Molto allegro2 a chastina source source Andante3 ya chastina source source Menuetto Allegretto Trio4 a chastina source source Allegro assai Pri problemah glyante v dovidku Mocart ye avtorom ponad 600 tvoriv Tvori Mocarta zazvichaj numeruyut za Katalogom Kehelya rozroblenim avstrijskim muzikoznavcem Lyudvigom fon Kehelem 1862 roku i desho vipravlenim u nastupnih perevidannyah Pri poznachenni nomera za Kehelem vikoristovuyut znaki K abo KV Operi Duhovnij zingshpil scenichna oratoriya Borg pershoyi zapovidi Die Schuldigkeit des ersten Gebotes 1 a chastina kolektivnogo tvoru 1767 Zalcburg Shkilna opera latinska komediya Apollon i Giacint abo Peretvorennya Giacinta Apollo et Hyacintus seu Hyacinthi Metamorphosis libreto P Vidlya za Metamorfozami Ovidiya 1767 Zalcburzkij universitet operi seria Idomenej car Kritskij abo Iliya i Idamant Idomenco re di Creta ossia Ilia ed Idamante 1781 Myunhen Rezidencteatr Miloserdya Tita La clemenza di Tito libreto P Metastazio pererobka Do Maccoli 1791 Praga Stanovij teatr Askanio v Albi serenata teatrale Ascanio in Alba libreto Dzh Parini 1771 Milan teatr Redzho dukale Son Scipiona serenata drammatica Il sogno di Scipione libreto P Metastazio 1772 Zalcburg Luchio Silla dramma per musica Lucio Silla libreto Dzh de Gamerri pererobka P Metastazio 1772 Milan teatr Redzho dukale Car pastuh dramma per musica Il re pastore libreto P Metastazio 1775 Zalcburg operi bufa Udavana sadivnicya La finta giardiniera libreto gadane R Kalcabidzhi pererobka M Koltellini 1775 Myunhen Redutenhaus Kayirskij gusak L oca del Cairo libreto Dzh Varesko 1783 ne zakinchena z novim francuzkim libreto i dopovnena z Obdurenogo zheniha postavlenij 1867 Parizh Obdurenij narechenij abo Supernictvo troh zhinok cherez odnogo kohanogo Lo sposo deluso ossia La rivalita di tre donne per un solo amante 1783 ne zakinchena Vesillya Figaro Le nozze di Figaro libreto L Da Ponti za komediyeyu Bozhevilnij den abo Odruzhennya Figaro Bomarshe 1786 Viden Burgteatr Tak chinyat usi Cosi fan tutte libreto L Da Ponti 1790 Viden Burgteatr Don Zhuan dramma giocoso Pokaranij rozpusnik abo Don Zhuan Il dissolute punito ossia Il Don Giovanni libreto L Da Ponti za ispanskoyu legendoyu obroblenoyu v komediyi Sevilskij spokusnik abo Kam yanij gist Tirso de Molina i chastkovo za libreto Dzh Bertati z operi Don Huan Tenoro abo Kam yanij gist Dzh Gaccanigi 1787 Praga Nacionalnij teatr grafa Nostica zingshpili Zayida Seral Zaide Das Serail libreto A Shahtnera 1779 80 ne zakinchena 1866 Frankfurt na Majni Shtadtteatr Vikradennya iz Seralya Die Entfuhrung aus dem Serail libreto Do F Brecnera pererobka R Stefani molodshogo 1782 Viden Nacionalnij pridvornij teatr Burgteatr Direktor teatru Komodie mit Musik Der Schauspieldirektor libreto R Stefani molodshogo 1786 Viden palac Shenbrunn Charivna flejta velika opera Die Zauberflote libreto E Shikanedera za kazkoyu Lulu abo Charivna flejta K M Vilanda z dop z jogo zh kazok Labirint i Rozumni hlopchiska a takozh za libreto K V Henslera z operi Svyato soncya u braminiv Vencelya Myullera dramoyu Tomas car yegipetskij T F fon Geblera i romanom Setos Zhe Terrasona 1791 Viden Videnerteatr balet pantomima Dlya horu mesi 17 mes 1768 80 stvoreni v Zalcburzi zokrema tak zvana Koronaciya 1779 2 mesi 1775 stvorena v Myunheni 1783 stvorena u Vidni ne zakinchena Rekviyem 1791 rik nezakinchenij z dopovnennyami F Ks Zyusmajra vikonanij 1793 Viden 4 litaniyi 2 vecherni Vesper Kupe offertoriyi moteti ta in oratoriya azione sacra Zvilnena Vetuliya La Betulia liberata slova P Metastazio 1771 kantati italijska David sho kayetsya Davidde penitente 1785 nimecki Nadgrobna muzika Grabmusik 1767 Tobi dusha vsesvitu Dir Scele des Weltalls 1785 Radist kamenyariv Die Maurerfreude 1785 Vi sho shanuyete tvorcya nevimirnogo miru Die ihr des unermeblichen Weltalls Schopfer ehrt dlya golosu z fortepiano 1791 Malenka masonska kantata Eine kleine Freimaurer Kantate 1791 Dlya orkestru simfoniyi 1764 65 Es dur K 16 1765 D dur K 19 B dur K 22 1767 F dur K 76 F dur K 43 1768 D dur K 45 G dur KA 221 Lambacher pripuskayut sho napisana batkom Mocarta a Mocartu nalezhit insha v tij zhe tonalnosti sho pripisuvalasya batku tak zvana Neue Lambacher B dur KA 214 D dur K 48 1769 C dur K 73 1770 D dur K 81 D dur K 97 D dur K 95 D dur K 84 G dur K 74 1771 B dur KA 216 Mozart F dur K 75 G dur K 110 C dur K 96 F dur K 112 A dur K 114 F dur K 98 Mozart 1772 G dur K 124 C dur K 128 G dur K 129 F dur K 130 Es dur K 132 D dur K 133 A dur K 134 D dur K 161 K 163 z 3 chastin pershi 2 uvertyura do operi Son Scipiona 1773 C dur K 162 G dur K 199 D dur K 181 Es dur K 184 Ouverture B dur K 182 g moll K 183 1774 C dur K 200 A dur K 201 D dur K 202 1778 D dur K 297 Pariser B dur KA 8 Ouverture Mozart 1779 C dur K 318 Ouverture B dur K 319 1780 C dur K 338 1782 D dur K 385 Haffner 1783 36 C dur K 425 Linzer 1786 38 D dur K 504 Prager 1788 39 Es dur K 543 40 g moll K 550 41 C dur K 551 Jupiter koncerti dlya fortepiano z orkestrom 1773 D dur K 175 1776 B dur K 238 C dur K 246 1777 Es dur K 271 1782 A dur K 414 1782 83 F dur K 413 C dur K 415 1784 Es dur K 449 B dur K 450 D dur K 451 G dur K 453 B dur K 456 F dur K 459 1785 d moll K 466 C dur K 467 Es dur K 482 1786 A dur K 488 c moll K 491 C dur K 503 1788 D dur K 537 1791 B dur K 595 koncert dlya 2 fortepiano z orkestrom 1779 Es dur K 365 koncert dlya 3 fortepiano z orkestrom 1776 F dur K 242 rondo dlya fortepiano z orkestrom 1782 D dur K 382 A dur K 386 dlya skripki z orkestrom 1775 B dur K 207 D dur K 211 G dur K 216 D dur K 218 A dur Do 219 prinalezhnist M 3 inshih koncertiv dlya skripki zokrema D dur Do 271 a 1777 osporyuyetsya rondo dlya skripki z orkestrom 1781 C dur K 373 koncert dlya 2 skripki z orkestrom 1774 C dur K 190 Concertone Velikij koncert koncert dlya skripki i alta z orkestrom 1779 Es dur K 364 Sintonia concertante Koncertna simfoniya dlya duhovih z orkestrom koncert dlya flejti z orkestrom 1778 G dur Do 313 koncert dlya goboya abo flejti z orkestrom 1778 D dur K 314 koncert dlya klarneta z orkestrom 1791 A dur K 622 koncert dlya fagota z orkestrom 1774 B dur K 191 koncerti dlya valtorni z orkestrom 1782 D dur K 412 1783 Es dur K 417 Es dur K 447 1786 Es dur K 4115 koncert dlya flejti i arfi z orkestrom 1778 C dur K 299 serenadi dlya simfonichnogo orkestru 1769 D dur K 100 G dur K 63 B dur K 99 Cassation 1773 D dur K 185 1774 D dur K 203 1775 D dur K 204 1776 D dur K 250 Haffner F dur K 101 Standchen 1776 77 D dur K 286 Notturno dlya 4 orkestriv 1779 D dur K 320 dlya strunnogo orkestru 1776 D dur K 239 Serenata notturna z kvartetom solistiv i litavrami 1787 G dur K 525 Eine kleine Nachtmusik dlya duhovogo ansamblyu 1781 B dur K 361 Gran partita 12 duhovih instrumentiv i kontrabas 1781 82 Es dur K 375 sekstet 1782 c moll K 388 Nacht Musique oktet divertismenti dlya orkestru 1771 Es dur K 113 Concerto 1772 D dur K 131 1773 D dur K 205 1776 F dur K 247 D dur K 251 1777 B dur K 287 1779 D dur K 334 dlya strunnogo orkestru 1772 D dur K 136 B dur K 137 F dur K 138 dlya duhovogo ansamblyu 1773 C dur K 187 2 flejti 6 trub i 4 litavri 1773 B dur K 186 decimet Es dur K 166 decimet 1775 B dur KA 227 oktet Mozart F dur K 213 sekstet 1776 B dur K 240 sekstet Es dur K 252 sekstet C dur K 188 2 flejti 6 trub i 4 litavri F dur K 253 sekstet 1777 B dur K 270 sekstet Es dur K 289 sekstet 1783 5 Divertimenti Es dur KA 229 KA 229a 2 klarneti abo bassetgorna i fagot rizni p yesi dlya orkestru i ansamblyu 1766 Galimathias musicum Quodlibet K 32 orkestru z klavirom 1785 Maurcrische Trauermusik c moll K 477 1787 Ein musikalischer Spab F dur K 522 2 skripki alt bas i 2 valtorni marshi deyaki priyednuvalisya do serenad tanci menueti kontrdansi lendleri nimecki ta in chastini simfonij ta in cerkovni sonati dlya organu ta strunnogo orkestru 1772 Es dur K 67 B dur K 68 D dur K 69 dlya organu ta strunnogo orkestru 1772 D dur K 144 F dur K 145 1775 B dur K 212 1776 G dur K 241 F dur K 224 A dur K 225 F dur K 244 D dur K 245 dlya organu ta orkestru 1776 C dur K 263 1779 C dur K 278 C dur K 329 Kamerni tvori Kvinteti dlya 2 skripok 2 altiv i violoncheli 1773 B dur K 174 1787 C dur K 515 c moll K 406 obrobka serenadi dlya duh instrumentiv Do 388 1791 Es dur K 614 dlya 2 skripok alta violoncheli i klarneta 1789 A dur K 581 dlya skripki 2 altiv violoncheli valtorni abo 2 ij violoncheli 1782 Es dur K 407 dlya fortepiano goboya klarneta valtorni i fagota 1784 Es dur K 452 dlya sklyanoyi garmoniki flejti goboya alta i violoncheli 1791 Adagio und Rondo c moll C dur K 617 Kvarteti dlya 2 skripok alta i violoncheli 1770 G dur K 80 1772 D dur K 155 G dur K 156 1772 73 C dur K 157 D dur K 158 1773 B dur K 159 Es dur K 160 F dur K 168 A dur K 169 C dur K 170 Es dur K 171 V dur K 172 d moll K 173 1782 G dur K 387 1783 d moll K 421 Es dur K 428 1784 B dur K 458 Jagdquartett Mislivskij 1785 C dur K 465 1786 D dur K 499 1788 c moll K 546 Adagio und Fuge 1789 D dur K 575 1790 B dur K 589 F dur K 590 1782 1783 5 chotirigolosnih fug z Dobre temperovanogo klaviru J S Baha pereklad K 405 dlya skripki alta violoncheli i flejti 1777 D dur K 285 1778 G dur K 285a C dur KA 171 A dur K 298 dlya skripki alta violoncheli ta goboya 1781 F dur K 370 dlya fortepiano skripki alta i violoncheli Trio dlya 2 skripok i violoncheli 1777 B dur K 266 dlya skripki alta i violoncheli 1782 5 trigolosnih fug J S Baha i fuga V F Baha perekladennya i priyednannya do kozhnoyi fugi vstupu v chotiroh nomerah Adagio M v dvoh nomerah perekladennya Adagio i Largo z organnih sonat J S Baha K 404 a 1788 Divertimento Es dur K 563 dlya fortepiano skripki i violoncheli 1776 B dur K 254 Divertimento 1783 d moll K 442 1786 G dur K 496 B dur K 502 1788 E dur K 542 C dur K 548 G dur K 564 dlya fortepiano alta i klarneta 1786 Es dur K 498 Dueti sonati dlya skripki i fortepiano 1762 64 C dur K 6 1763 64 D dur K 7 B dur K 8 1764 G dur K 9 V dur K 10 G dur K 11 A dur K 12 F dur K 13 C dur K 14 B dur K 15 sonati K 10 15 dlya fortepiano i skripki abo flejti za bazhannyam z violoncheli 1766 Es dur K 26 G dur K 27 C dur K 28 D dur K 29 F dur K 30 B dur K 31 1778 G dur K 301 Es dur K 302 C dur K 303 A dur K 305 C dur K 296 c moll K 304 D dur K 306 1779 B dur K 378 1781 G dur K 379 F dur K 376 F dur K 377 Es dur K 380 1782 C dur K 403 C dur K 404 A dur K 402 1784 B dur K 454 1785 Es dur K 481 1787 A dur K 526 1788 F dur K 547 variaciyi dlya skripki i fortepiano 2 cikli 1781 variaciyi dlya skripki j alta duo 1783 G dur K 423 B dur K 424 sonata dlya fagota i violoncheli 1775 B dur K 292 12 duo dlya 2 bassetgorniv 1786 K 487 Dlya fortepiano v 4 ruki sonati 1765 C dur K 19d 1772 D dur K 381 1774 B dur K 358 1786 F dur K 497 1787 C dur K 521 variaciyi G dur K 501 Dlya 2 fortepiano sonata 1781 D dur K 448 fuga 1783 c moll K 426 Dlya fortepiano sonati 1774 C dur K 279 F dur K 280 B dur K 281 Es dur K 282 G dur K 283 1775 D dur K 284 1777 C dur K 309 D dur K 311 1778 a moll K 310 C dur K 330 A dur K 331 F dur K 332 B dur K 333 1784 c moll K 457 1788 F dur K 533 C dur K 545 F dur KA 135 KA 138 a 1789 V dur K 570 D dur K 576 variaciyi 15 cikliv 1766 91 rondo 1786 D dur K 485 F dur K 494 uvijshlo v sonatu K 533 1787 a moll K 511 fantaziyi 1782 c moll K 396 spochatku dlya fortepiano i skripki d moll K 397 1785 c moll K 475 rizni p yesi Allegro dekilka nomeriv menueti prelyudiya i fuga zhiga Adagio malenkij traurnij marsh Dlya organu Adagio ta Allegro 1790 rik fantaziya Andante 1791 Dlya sklyanoyi garmoniki Adagio 1791 Kvintet dlya sklyanoyi garmoniki flejti alta violoncheli ta goboya K 617 Okremi vokalni tvori vokalni tvori z orkestrom ariyi ponad 50 ansambli hori pisni vokalni tvori z fortepiano pisni 30 ansambli dlya dekilkoh golosiv abo horiv kanoni 40 kanon Leck mich im Arsch muzika do geroyichnoyi drami Tamos car yegipetskij Thamos Konig von Agypten Geblera 1773 vikonana 1774 Viden 2 a redakciya 1776 abo 1779 Zalcburg Perekladi ukrayinskoyu Mocart V Starenka Ukr per M Rilskogo K Knigospilka B r 3 s Mocart V Fiyalka Ukr per B Tena K Knigospilka B r 4s Do Hloyi 10 veresnya 2017 u Wayback Machine perekladach Olena O Lir Muzichni prikladiOrchestral K191 fajl Koncert dlya fagota z orkestrom si bemol mazhor 1 a chastina Allegro K191 fajl Koncert dlya fagota z orkestrom si bemol mazhor 2 a chastina Andante ma adagio K191 fajl Koncert dlya fagota z orkestrom si bemol mazhor 3 ya chastina K550 fajl Simfoniya 40 1 a chastina K550 fajl Simfoniya 40 2 a chastina K550 fajl Simfoniya 40 3 ya chastina K550 fajl Simfoniya 40 4 a chastina K527 fajl Uvertyura do operi Don Zhuan K525 fajl Malenka nichna serenada 4 a chastina K364 fajl Sinfonia Concertante mi bemol mazhor 3 ya chastina Presto K314 fajl Concerto in D for Flute K622 fajl Koncert dlya klarneta z orkestrom lya mazhor 1 a chastina K622 fajl Koncert dlya klarneta z orkestrom lya mazhor 2 a chastina K622 fajl Koncert dlya klarneta z orkestrom lya mazhor 3 ya chastina Vocal Der Holle Rache fajl Der Holle Rache from K321 1 a chastina fajl Vesperae de dominica dixit dominus K321 2 a chastina fajl Vesperae de dominica confitebor K321 3 ya chastina fajl Vesperae de dominica beatus vir K321 4th chastina fajl Vesperae de dominica laudate pueri K321 5th chastina fajl Vesperae de dominica laudate dominum K321 6th chastina fajl Vesperae de dominica magnificat Piano Rondo Alla Turca from K331 fajl Piano Sonata No 11 in A major 3 ya chastina K545 chastina 1 fajl Piano Sonata in C major 1 a chastina K545 chastina 2 fajl Piano Sonata in C major 2 a chastina K545 chastina 3 fajl Piano Sonata in C major 3 ya chastina K378 K317d fajl Piano Violin Sonata in B Flat arranged for flute Media K466 Image fajl Koncert dlya fortepiano z orkestrom 20 re mazhor 1 a chastinaPam yatNa chest V A Mocarta nazvano asteroyid 1034 Mocartiya Zhittyu Mocarta prisvyacheno taki hudozhni tvori Mocart i Salyeri drama O S Pushkina 1831 sho stala osnovoyu odnojmennoyi operi M Rimskogo Korsakova ta filmu Rosiya Hudozhnij film Amadej SShA 1984 rok opera Mocart Dova Attya ta Alberta Koen Franciya 2009 U centri Vidnya ye Dim Mocarta yedine vidome pomeshkannya v yakomu zhiv Mocart zberezhene do sogodennya Im yam Mocarta nazvani vulici v Mariupoli Krivomu Rozi Kolomiyi Pam yatniki poshtovi marki Pam yatnik Mocartu v Zalcburzi Pam yatnik Mocartu u Vidni Pam yatnik 11 richnomu Mocartu u Brno Poshtova marka SRSR 1956 rik Poshtova marka Moldovi 2006 rikLiteraturaAbert G Mocart ros per z nim M 1978 85 T 1 4 Ch 1 2 ros Belza I Mocart i Salyeri 16 lipnya 2021 u Wayback Machine ukr Vasil Bukolik Volferl 1 chervnya 2015 u Wayback Machine ukr Vejs D Vozvyshennoe i zemnoe Roman o zhizni Mocarta i ego vremeni ros per z angl M 1997 ros Ditinstvo Volfi opisane v knizi dlya ditej Iren Rozdobudko pro Bleza Paskalya Volfi Mocarta Gansa Andersena Katrusyu Bilokur ta Charli Chaplina Iren Rozdobudko Kiyiv Grani T 2007 160 storinok Seriya Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 465 258 9 Karlen S Epitafiya V A Mocartovi ukr pereklad Paustovskij K Starij kuhar ukr pereklad 12 serpnya 2014 u Wayback Machine Radzinskij E Dekilka zustrichej z pokijnim panom Mocartom ukr pereklad Sollertinskij I Charivna flejta Mocarta ukr pereklad 1 travnya 2019 u Wayback Machine Stendal F Zhittya Mocarta ukr pereklad 11 listopada 2014 u Wayback Machine D Shuler Yakbi Mocart viv shodennik Ukr pereklad Chigareva E Opery Mocarta v kontekste kultury ego vremeni M URSS 2000 ros Chicherin G Mocart Issledovatelskij etyud 5 e izd L 1987 ros Shtejnpress B S Poslednie stranicy biografii Mocarta Shtejnpress B S Ocherki i etyudy M 1980 ros ros Shtefan Cvajg Mocart Beli Balazha ukr Ejnshtejn A Mocart Lichnost Tvorchestvo ros per z nim M 1977 ros PrimitkiFind a Grave 1996 d Track Q63056 RKDartists d Track Q17299517 G Riman Mocart Muzykalnyj slovar Perevod s 5 go nemeckogo izdaniya pod red Yu D Engel Moskva Muzykalnoe izdatelstvo P I Yurgensona 1901 T 2 S 877 882 d Track Q27775710d Track Q27680201d Track Q649d Track Q2910129d Track Q7117345 Metod sheplennya proti naturalnoyi vispi yakij buv na toj chas poshirenij v Yevropi ta Aziyi Nadali variolyaciyu zaminila vakcinaciya yaku rozrobiv Edvard Dzhenner Arhiv originalu za 18 veresnya 2010 Procitovano 13 grudnya 2010 Grove 1954 s 958 982 Solomon 1995 Discussion of the sources of style as well as his early imitative ability Heartz 2003 Einstein 1965 The Letters of Wolfgang Amadeus Mozart 1769 1791 by Wolfgang Amadeus Mozart www gutenberg org Procitovano 5 lyutogo 2021 Layer Adolf Ullrich Hermann 2001 Demmler Demler Dummler Johann Michael Oxford Music Online Oxford University Press doi 10 1093 gmo 9781561592630 article 07542 Latcham Michael 1997 Mozart and the pianos of Gabriel Anton Walter XXV 3 383 400 doi 10 1093 earlyj XXV 3 383 Bauer Wilhelm 1963 Mozart Briefe und Aufzeichnungen PDF Solomon 1995 s 574 See for example Temperley Nicholas Mozart s Influence on English Music 42 4 1961 307 318 Townsend Pauline D Grove George 1882 Life of Mozart London Novello Ewer amp Co Raptus Association for Music Appreciation Churgin 1987 s 457 458 For further details see Churgin 1987 s 458 March Greenfield ta Layton 2005 do spisku ne vklyucheni simfoniya 37 sho ye introdukciyeyu simfoniyi M GajdnaPosilannyaMocart Volfgang Amadej Shevchenkivska enciklopediya T 4 M Pa u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2013 S 343 344 Mocart 3 lyutogo 2017 u Wayback Machine URE Volfgang Amadej Mocart u sestrinskih Vikiproyektah Citati u Vikicitatah Temi u Vikidzherelah Novini u Vikinovinah Genealogiya na Rodovodi Fajli u Vikishovishi Vilni noti avtorstva Wolfgang Amadeus Mozart na sajti International Music Score Library Project IMSLP Volfgang Amadej Mocart noti na sajti ChoralWiki angl The Mozart Project 1 kvitnya 2001 u Wayback Machine angl Infography about Mozart angl Compact Mozart biography angl A Profile of Amadeus Mozart 30 chervnya 2007 u Wayback Machine angl WAMozartFan com angl angl angl Mozart Forum 22 zhovtnya 2006 u Wayback Machine angl Mozart Archive 14 chervnya 2006 u Wayback Machine angl angl V A Mocart Persha ariya Figaro z operi Vesillya Figaro audio ukr