Уйгу́рська мо́ва (кирил. Уйғурчә або Уйғур тили; МФА [ʔʊjˈʁʊrtʃɛ], араб. ئۇيغۇر تىلى чи ئۇيغۇرچە; кит. 维吾尔语/維吾爾語, піньїнь Wéiwú'ěryǔ) — мова уйгурів, одна з тюркських мов. Поширена у Синьцзян-Уйгурському автономному районі Китаю, у Казахстані та Середній Азії. Разом з узбецькою і ілі-тюркською утворює карлуцьку групу. Сучасна уйгурська мова або новоуйгурська є історичним і генетичним продовженням уйгурсько-караханідської мови, проте вона не є продовженням — мови охонських тюрків (давніх огузів).
Уйгурська мова | |
---|---|
ئۇيغۇرچە, Уйғурчә ئۇيغۇر تىلى, Уйғур тили | |
![]() Поширення уйгурської мови в КНР | |
Поширена в | |
Регіон | Центральна Азія |
Носії | 10 млн. |
Місце | 98 |
Писемність | арабське письмо (Uyghur Ereb Yéziqi) латиниця (Uyghur Siril Yéziqi) |
Класифікація | |
Офіційний статус | |
Офіційна | |
Коди мови | |
ISO 639-1 | ug |
ISO 639-2 | uig |
ISO 639-3 | uig |
SIL | uig |
Терміни «уйгури» та «уйгурська мова» прийнято для єдиної етнолінгвістичної спільноти на з'їзді уйгурів СРСР у 1921 році (до цього вони йменувалися «китайські татари», «китайські мусульмани», «туркестанці Китаю» та ін.). Офіційна назва в Росії до 1920-х рр. — таранчи́нська мо́ва (таранчинский язык).
Діалекти
Для уйгурської мови характерне різноманіття діалектів та говорів. Усі вони, незважаючи на певні розбіжності між собою, насамперед у вимові, взаємнозрозумілі.
Є різні класифікації діалектів уйгурської мови. Але майже всі вони зводяться до існування в уйгурській мові трьох основних груп говорів, або діалектів — центрального, південного (хотанського) та східного (лобнорського):
- Центральний (розмовляють на території від Кумула на південь до Яркенда);
- Південний (поширений у районі від Гуми на схід до );
- Східний (розмовляють на території від на північ до ).
В основу сучасної літературної уйгурської мови покладено центральний діалект, що охоплює три домінуючі говори: турфанський, ілійський та кашгарський, а також багато говорів місцевого значення: урумчинський, кумульський, карашарський, кучарський, корлинський, аксуйський, яркендський, . Центральним наріччям розмовляє приблизно 90 % уйгуромовного населення, у той час двома іншими діалектами користується відносно невелика частина уйгурів.
Норма вимови у літературній мові закріплена за говором ілійських (кульджинських) уйгурів, а літературний стандарт базується переважно на дуже близькому говорі Урумчі.
Для уйгурів на територіях республік колишнього СРСР нормоформуючими є дуже подібний до кульджинського семиріченський та більш близький до кашгарського ферганський говори. Відмінності між сіньцзянськими говорами і мовою уйгурів СНД незначні та лежать в основному в лексиці (у мові уйгурів СУАР більше китайських запозичень, а у мові уйгурів Середньої Азії багато слів з російської мови).
Стандартні варіанти
Існує два стандартні варіанти уйгурської мови:
- Сіньцзян-Уйгурський варіант (характерний для Сіньцзян-Уйгурського автономного району КНР);
- Середньоазійський варіант (поширений переважно на території колишнього СРСР (Казахстан, Узбекистан, Киргизстан).
Перший стандартний варіант мови, що використовується у Сіньцзян-Уйгурському автономному районі, базується переважно на урумчинському говорі центрального діалекту. Тоді як, середньоазійський варіант заснований в основному на семиріченському говорі, що є похідний від ілійського говору центрального діалекту, а в меншій мірі — на ферганському говорі, дуже близькому до кашгарського говору того ж діалекту.
Відмінності між двома нормативними мовами лежать насамперед в орфографії. Стандартна сіньцзян-уйгурська мова для письма використовує арабський алфавіт (Uyghur Ereb Yéziqi), у той час як стандартна середньоазійська — кириличну абетку (Uyghur Siril Yéziqi). Розбіжності у лексиці між обома стандартами обумовлені зовнішніми адстратними впливами китайської і російської мов на територіях відповідно Сіньцзян-Уйгурського автономного району і республік Середньої Азії (Казахстані, Киргизстані та Узбекистані).
Фонетика
Через значне діалектне різноманіття, наявність декількох нормоформуючих центрів (Кульджа, Турфан, Кашгар та ін.) та стандартів мови в наш час[] фонетика уйгурської мови недостатньо чітко кодифікована, що проявляється у певній рухливості орфоепічної норми.
Для уйгурської мови характерні численні відхилення від сингармонізму, він є непослідовним: порушується гармонія голосних. При загальній безсумнівній аглютинативності у мові широко наявні елементи фузії — фонетичні чергування на стику морфем, а також не властива для інших тюркських мов регресивна асиміляція голосних та приголосних: баш ‘голова’ — беши ‘його голова’; тағ ‘гора’ — таққа ‘до гори’.
В уйгурській мові є 8 основних голосних фонем: а, ә, о, ө, у, ү, е, и та 23 приголосні звуки: б, в, г, ғ, д, ж, җ, з, и, й, к, қ, л, м, н, ң, п, р, с, т, х, һ, ч, ш.
Залежно від розташування у слові кожна з голосних чи приголосних фонем може мати декілька варіантів реалізації. Наприклад, фонема и може виступати у трьох основних комбінаторних різновидах: ы, i, и, які однак не мають фонематичного значення.
Переднього ряду | Заднього ряду | |||
---|---|---|---|---|
Неогублений | Огублений | Неогублений | Огублений | |
Високого піднесення | и /i/ | ү /y/ | у /u/ | |
Середнього піднесення | е /e/ | ө /ø/ | о /o/ | |
Низького піднесення | ә /ɛ/ | а /a/ |
Характерне для уйгурської фонетики (на відміну від інших тюркських мов) явище з цілковитою обґрунтованістю можна назвати умлаутом: голосні а та ә, які знаходяться в односкладових основах, під впливом наступного складу афікса з вузькими и, у, ү втрачають наголос і переходять в напівширокі е (< а, ә), о (< а) та ө (< ә). Наприклад: сат- «продавати» — сетиқ «продаж». У всіх інших тюркських мовах корінь слова завжди залишається незмінним.
Також особливістю вокалізму уйгурської мови є закон редукції широких голосних а та ә кінцевого складу багатоскладової основи, ці звуки у ненаголошеній позиції (тобто після додавання афікса), перетворюються в и, у таү. Наприклад, жүрәк «серце» — жүрүгүм «моє серце» (в іншій орфографії — жүригим).
У гармонії голосних (тобто в утворенні словозмінювальних афіксів) можуть брати участь тільки голосні високого або низького піднесення, таким чином голосні середнього піднесення о, ө, е виявляються лише у першому складі власне уйгурських слів, зустрічаючись тільки одного разу в окремому слові. Загальна частота їх використання у мові низька
Відповідно до закону сингармонізма останній голосний високого чи низького піднесення в основі (корені) слова змінює усі наступні голосні у доданих афіксах на відповідні голосні високого або низького піднесення, проте існує багато відхилень від цього правила. У складі одного слова можуть бути голосні як заднього, так і переднього ряду. Наприклад: адәм «людина», кәлдуқ «ми прийшли». Увулярні (язичкові) приголосні (қ, ғ, х) можуть поєднуватися з м'якими голосними, а м'які к та г з твердими голосними: хәвәр «вість», қәғәз «папір».
Поруч з такою не до кінця послідовною гармонією голосних, в уйгурській мові теж існує і гармонічна асиміляція приголосних. Так, у деяких афіксах з голосними переднього ряду виступають приголосні г та к, а в афіксах з голосними заднього ряду — вже ғ та қ.
У багатоскладових словах короткі голосні високого піднесення у позиції між двома глухими приголосними оглушуються, наприклад, у наступних словах: тик «відвісний», исим «ім'я», күт «зачекай!», қушлар «птахи». У положенні між твердим приступом (гортанним зімкненням) та глухим проривним або африкатою відбувається повне оглушення голосної. /и/ переходить в /ш/ з легким глухим призвуком /ы/:
- ит /ˀы˳шт/ «собака»;
- икки /ˀы˳шккʰә/ «два»;
- иттик /ˀы˳штʰикʰ/ «швидкий» (в іншій орфографії також иштик);
- пит /пʰы˳штʰ/ «воша, блоха» (в іншій орфографії також пишт) та ін.
Подібним чином відбувається оглушення /ү/ з переходом у глухий губно-губний (білабіальний) щілинний (фрикативний) [ɸ]:
- үчүн /ˀɸчүн/ «для, заради»;
- ука /ˀɸка/ «молодший брат» тощо.
Губний (лабіальний) | Зубний (дентальний) | Постальвеолярний | Язичковий (увулярний) | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Носовий (насальний) | m | n | ŋ | |||||||||
Проривний (плозивний) | p | b | t | d | t͡ʃ | d͡ʒ | k | ɡ | q | ʔ | ||
Щілинний (фрикативний) | f | s | z | ʃ | ʒ | x | ʁ | h | ||||
Дрижачий (трильний) | r | |||||||||||
Апроксимант | l | j | w |
Переважно на стику морфем відбувається послідовна асиміляція наступних приголосних:
- к > г (чечәк «квітка» — чегәлә «цвісти, квітнути»)
- қ > ғ (атақ «слава» — атағлиқ «відомий, прославлений»)
- қ > х (қақ «забити» — қахти «він забив»)
- г > к (бәг «бек» — бәккә «беку»)
- ғ > қ (бағ «сад» — баққа «в сад»)
- ч > ш (яғач «дерево» — яғашчи «тесля»)
- ч > с (ач- «відкривати» — асса «якщо відкриє»)
- ш > с (гөш + сиз > гөссиз «без м'яса»)
- п > в (мәктәп «школа» — мәктивим «моя школа»)
- б > в (бәл + бағ > бәлвағ «пояс», қурбан > қурван «жертва»)
- н > ң (түн + лүк > түңлүк «вікно на стелі»)
- н > л (орун + луқ > оруллуқ «доречний»)
- н > м (ян + бағри > ямбағри «схил гори») і деяких інших.
Визначальною ознакою літературної уйгурської вимови є нестійкість приголосного вібранта /р/. Цей звук послідовно випадає в абсолютному кінці слова і перед більшістю приголосних у середині слова (виняток становлять тільки позиції перед /h/ та /ң/), тягнучи за собою невелике кількісне подовження попереднього голосного. На письмі вказане явище майже не виражається. Наприклад. төрт («чотири») звучить як /тө(:)т/ і вже має також інший стандартний варіант написання төт. Більшість носіїв уйгурської у своїй мові це правило поширюють теж на /л/ і на /й/ у середині слова у кінці складу, тобто наприклад кәлдим «я прийшов» губить /л/ та вимовляється як /кә:дым/, а hойла «подвір'я» навіть на письмі нерідко реалізується як hола. У кінці складів в уйгурській не повинно бути поспіль двох приголосних, тому один з приголосних у таких випадках або випадає, або асимілюється: дост /дос/ «друг», кәнт /кән/ «місто», қорқ /қо:қ/ «страх», Йәркәнт /йә:кән/ «Яркенд». Слід відзначити, що при виразному читанні уголос тексту (наприклад, художньої декламації) вібрант /р/ може читатися у всіх позиціях, а інколи навіть там, де історично його не повинно бути. Також, у таких випадках може з'являтися додаткових склад для розбивання двох приголосних, наприклад: қорқ «страх» може реалізовуватися як /қоруқ/. Проте, для нормальної мови випадіння приголосних залишається правилом.
Наголос динамічний, з двома основними полюсами: слабким та сильним. Слабкий (другорядний) наголос закріплений за першим складом та є постійним. Основний наголос, як правило, є рухливий і фіксується на останньому складі. З додаванням афіксів сильний наголос зміщується на кінець слова.
Граматика
Уйгурська мова — аглютинативна мова. У мові відсутнє розрізнення за родами, немає іменних класів.
Відмінки
В уйгурській мові розрізняють 6 відмінків:
- Називний або Основний відмінок
- Родовий відмінок
- Знахідний відмінок
- Давальний відмінок
- Місцевий відмінок
Дієслово
В уйгурській є 5 станів дієслова: діючий (активний), пасивний, поворотний (рефлексивний), сумісний (кооперативний чи соціативний) та примусовий (фактивний або каузативний).
Характерні 4 способи: дійсний, наказовий, умовний і бажаний.
У дійсному способі виділяють 5 минулих часів:
- Минулий визначений (категоричний) час
- Минулий причетний час
- Минулий припущений час або Давноминулий час
- Минулий розповідний час
- Багаторазово-триваючий минулий час
2 теперішні:
- Теперішній час даного моменту (моменту мови)
- Теперішньомайбутній час
2 майбутні:
- Майбутній невизначено-припущений час
- Майбутній визначений час
Морфологія
Уйгурське слово зазвичай будується у наступній послідовності: корінь, афікс словотворення, афікс формотворення, афікси словозміни.
Звичайний порядок слів у реченні: підмет — прямий додаток — присудок (S-O-V).
Лексика
Протягом кількох сторіч мешканці Туркестану перебували у дуже тісних зв'язках з представниками різних мовних груп, що звісно, знайшло своє відображення у лексиці сучасної уйгурської мови.
Головний пласт словникового запасу мови складають слова тюркського походження і пізніше запозичення з інших тюркських мов, насамперед з узбецької і казахської.
Значний обсяг словникової основи уйгурської мови займають й іранізми, які прийшли у мову з середньовічної літературної чагатайської, а також з розмовної лексики таджицької та узбецької мов. Іранізми — одні з найдавніших запозичень. Поміж них превалюють слова для позначення конкретних понять, пов'язаних з сільським господарством, технічною культурою, будівництвом і побутом.
Більшість арабізмів увійшло у мову через мусульманську релігійну та перську літературу, зокрема після виникнення міських культурних центрів у XIV—XVI ст.ст. Арабізми переважно охоплюють абстрактні поняття, пов'язані з ісламом, наукою, культурою, духовним світом людини.
На пізніший розвиток уйгурського лексикону відчутний вплив справили російська і китайська мови.
Російські запозичення представлені інтернаціоналізмами та побутовою лексикою для визначення відносно нових термінів: аптомобил «автомобіль», кастум «костюм», истанса «станція, вокзал», пәмидур «помідор», велисипит «велосипед», дохтур «лікар», пойиз «поїзд», кәмпүт «конфета, цукерок», чашка «чашка» та ін.
Більшість китайських запозичень прийшло у мову за останні півстоліття, тобто після утворення КНР у 1949 році. Вони охоплюють технічну, суспільно-політичну, військову та побутову лексику останніх десятиріч, а також назви продуктів харчування і топоніми: Шинҗаң від китайського 新疆 (Сіньцзян), хасиң «арахіс» від 花生 (хуашен), газир «зернята (соняшника чи дині)» від 瓜子 (гуацзи), суляв «пластик», «синтетика» від 塑料 (суляо), җоза «круглий стіл» від 桌子 (чжоцзи), кой «один юань» 塊 (куай) та ін.
Через низку причин нові китайські запозичення рідко приживаються у мові уйгурів СНД, де частіше зустрічається російська термінологія, яка, у свою чергу, не завжди знайома для сіньцзянських уйгурів. Це призводить до появи в уйгурській мові синонімів та лексичних дублетів. Так, назва самої КНР мовою уйгурів Сіньцзяну звучить як Җуңго від китайського 中国 (Чжунго), тоді як уйгури СНД використовують у своїй мові і на письмі старий етнонім Китай (частіше вимовляється, а інколи і записується як Хитай), який проте у самій КНР інколи може мати дещо негативне значення у ханського населення, тому його використання в офіційних текстах у Китаї заборонено.
Подібно є справа, наприклад, з позначенням поняття «телевізор». Уйгури СНД майже винятково говорять і пишуть телевизор, тоді як сіньцзянські уйгури останнім часом нерідко користуються китаїзмом дйәнши від 电視 (дяньші).
Іншою ілюстрацією схожої синонімічності можуть виступати два альтернативні способи найменування днів тижня. Перший, історичний варіант — перські назви, де тиждень розпочинається з суботи («шәнбә», в іншій орфографії також «шәмбә»), а інші дні в дослівному перекладі мають значення відповідно «перший день», «другий день» і т. д. Інший, новий спосіб позначення днів тижня, який найчастіше зустрічається серед уйгурів Сіньцзяну — калька з китайського аналітичного порядку, тобто «понеділок» дослівно — «перший день тижня» (кит. 星期一), «вівторок» — «другий день тижня» (星期二) і так далі:
- дүшәнбә і hәптиниң биринчи күни «понеділок»
- сәйшәнбә і hәптиниң иккинчи күни «вівторок»
- чаршәнбә і hәптиниң үчинчи күни «середа»
- пәйшәнбә і hәптиниң төртинчи күни «четвер»
- җүмә і hәптиниң бәшинчи күни «п'ятниця»
- шәнбә і hәптиниң алтинчи күни «субота»
- йәкшәнбә і hәптиниң йәттинчи күни «неділя»
Деякі нечисленні запозичення в уйгурську прийшли з монгольської, санскриту та англійської мов.
Писемність
З початку ХІ сторіччя для запису уйгурської мови використовували арабський алфавіт, яким зокрема писалися літературні твори 17-19 століть. У Китаї арабське письмо для уйгурської мови застосовується і нині, попри те, що у період 1965—1982 років там також була поширена латиниця, т. зв. йеңи йезиқ — «нове письмо», розроблене на основі китайської транскрипційної системи піньїнь. Уйгури, що мешкали на території СРСР, 1930 року перейшли на латинку, а 1946 року — на кирилицю.
Таким чином, в наш час[] для запису літературної уйгурської мови найчастіше використовуються дві графічні системи:
- сіньцзянська, або східнотуркестанська, у Китаї (писемність на основі арабської графіки, т. зв. әрәб йезиқи — «арабське письмо» чи кона йезиқи — «старе письмо»);
- центральноазійська у колишньому СРСР (т. зв. славиә йезиқи — «слов'янське письмо», чи славиәнчә — «слов'янською»).
Орфографія сучасної уйгурської мови, що ґрунтується на кирилиці, потребує реформи та зближення з правилами, чинними у правописі на основі арабської абетки, використовуваному у Сіньцзяні. Норми кириличної орфографії не змінювалися з початку 60-их років минулого сторіччя. Ця проблема не раз піднімалася у багатьох наукових статтях і на конференціях уйгурознавців, але єдиного рішення з вказаного питання ще не ухвалено.
У теперішній час для запису уйгурської використовується щонайменше два різновиди латинського алфавіту. Уйғур латин йезиқи — «уйгурське латинське письмо» (ULY), допоміжна абетка, розроблена у дидактичних цілях у Сіньцзянському університеті (остаточна прийнята у листопаді 2000 року). Цей алфавіт набуває все більшу популярність в інтернеті і західних періодичних виданнях. Та другий алфавіт — різні модифікації йеңи йезиқи, зокрема заснована на турецькій латинській абетці.
Характерною рисою сучасної уйгурської абетки на основі арабської графіки є регулярне передання голосних звуків (на відміну від старої уйгурської арабської абетки та багатьох інших різновидів сучасного арабського письма, де голосні при написанні або випускаються, або додатково передаються за допомогою методу матрес лекціоніс).
Особливістю сучасної уйгурської арабської орфографії також є послідовне відображення перед голосними на початку слова і між двома голосними двох різних складів у середині слова так званої гамзи ء, букви, яка передає фонемічне гортанне зімкнення [ʔ]. У розмовній мові таке зімкнення зустрічається лише перед початковим голосним слова для утворення стандартної тюркської складової пари (Приголосний-Голосний), а в середині слова твердий приступ часто замінюється нескладовим напівогубленим у. Наприклад, арабське запозичення муәллим «учитель» вимовляється як /муʷәллим/. У латиниці та кирилиці гортанне зімкнення на початку слова ніяким чином не відображається, а у середині слова в латиниці замість хамзи використовується знак апострофа ': mu'ellim «учитель». Хамза чи апостроф теж можуть виконувати функцію з розрізнення змісту слова, наприклад: сүр'әт «темп, швидкість» та сүрәт «малюнок, картина» (обидва слова — арабізми).
Уйгурський арабський алфавіт 1925—1930 (СРСР)
ﯪ ﯭ ب پ ت ج چ خ د ر ز ژ س ش غ ف ق ك گ ڭ ل م ن و ﯮ ﯰ ه ﰃ ى
Уйгурська латинізована абетка 1930—1946 (СРСР)
A a | B в | C c | Ç ç | D d | E e | Ə ə | G g |
Ƣ ƣ | H h | I i | J j | K k | L l | M m | N n |
Ŋ ŋ | O o | Ө ө | P p | Q q | R r | S s | Ş ş |
T t | U u | V v | X x | Y y | Z z | Ƶ ƶ | ’ |
Уйгурський кириличний алфавіт із 1947 (СРСР)
А а | Б б | В в | Г г | Ғ ғ | Д д | Е е | Һ һ |
Ә ә | Ж ж | Җ җ | З з | И и | Й й | К к | Қ қ |
Л л | М м | Н н | Ң ң | О о | Ө ө | П п | Р р |
С с | Т т | У у | Ү ү | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч |
Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |
Арабська (КНР, з 1982) | Латиниця (КНР, 1965-82) | Кирилиця (СРСР, СНД) | Латинська (СРСР, до 1946) | Сучасна латиниця (ULY) | IPA | Арабська (КНР, з 1982) | Латиниця (КНР, 1965-82) | Кирилиця (СРСР, СНД) | Латинська (СРСР, до 1946) | Сучасна латиниця (ULY) | IPA | |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
ئا | A a | A a | A a | A a | /a/ | ق | Ⱪ ⱪ | Қ қ | Q q | Q q | /q/ | |
ئە | Ə ə | Ə ə | Ə ə | E e | /æ/ | ك | K k | К к | K k | K k | /k/ | |
ب | B b | Б б | B в | B b | /b/ | ڭ | -ng | Ң ң | Ŋ ŋ | -ng | /ŋ/ | |
پ | P p | П п | P p | P p | /p/ | گ | G g | Г г | G g | G g | /ɡ/ | |
ت | T t | Т т | T t | T t | /t/ | ل | L l | Л л | L l | L l | /l/ | |
ج | J j | Җ җ | Ç ç | J j | /ʤ/ | م | M m | М м | M m | M m | /m/ | |
چ | Q q | Ч ч | C c | Ch ch | /ʧ/ | ن | N n | Н н | N n | N n | /n/ | |
خ | H h | X x | X x | X x | /x/ | ھ | Ⱨ ⱨ | Һ һ | H h | H h | /h/ | |
د | D d | Д д | D d | D d | /d/ | ئو | O o | О о | О о | O o | /o/ | |
ر | R r | Р р | R r | R r | /r/ | ئۇ | U u | У у | U u | U u | /u/ | |
ز | Z z | З з | Z z | Z z | /z/ | ئۆ | Ɵ ɵ | Ө ө | Ɵ ɵ | Ö ö | /ø/ | |
ژ | Ⱬ ⱬ | Ж ж | Ƶ ƶ | J j/Zh zh | /ʒ/ | ئۈ | Ü ü | Ү ү | Y y | Ü ü | /y/ | |
س | S s | С с | S s | S s | /s/ | ۋ | V v | В в | V v | W w | /v/ | |
ش | X x | Ш ш | Ş ş | Sh sh | /ʃ/ | ئې | E e | E e | E e | É é | /e/ | |
غ | Ƣ ƣ | Ғ ғ | Ƣ ƣ | Gh gh | /ʁ/ | ئى | I i | И и | I i | I i | /i/,/ɨ/ | |
ف | F f | Ф ф | F f | F f | /f/ | ي | Y y | Й й | J j | Y y | /j/ |
Окрім того, уйгурський кириличний алфавіт має ще дві додаткові букви, які в інших двох системах (арабському письмі і латиниці) записуються двома знаками кожна:
Кирилиця | Арабський алфавіт | Латиниця |
---|---|---|
Ю ю | يۇ | yu |
Я я | يا | ya |
Джерела
- В. Н. Ярцева и др. Лингвистический энциклопедический словарь, Москва, «Советская энциклопедия», 1990.
Примітки
- Т. Талипов, Гласные звуки уйгурского и казахского языков, Ин-т языкознания Казах. АН, 1968 год
- Исследования по уйгурскому языку, Ин-т уйгуроведения Казах. АН, 1988 год
- The Turkic Languages (Routledge Language Family Descriptions) by Lars Johanson and Éva Á. Csató, 2007,
- Уйгурско-русский словарь под редакцией Ш. Кибирова и Ю.Цунвазо, Издательство Академии Наук Казахской ССР, Алма-Ата, 1961
- Языки мира: Тюркские языки, Ин-т языкознания РАН, М., 1996 год, стр.442
- Millward, James A. (2007). Eurasian Crossroads: A History of Xinjiang. Columbia University Press, New York. стр. 350 .
Посилання
- Уйгурська література і Шевченко // Шевченківська енциклопедія : у 6 т. / Гол. ред. М. Г. Жулинський. — Київ : Ін-т літератури ім. Т. Г. Шевченка, 2015. — Т. 6: Т—Я. — С. 364.
- Уйгурська мова на сайті Ethnologue: Uyghur. A language of China (англ.)
- Уйгурська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Uighur (англ.)
- Уйгурська мова на сайті WALS Online: Language Uyghur (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ujgu rska mo va kiril Ujgurchә abo Ujgur tili MFA ʔʊjˈʁʊrtʃɛ arab ئۇيغۇر تىلى chi ئۇيغۇرچە kit 维吾尔语 維吾爾語 pinyin Weiwu eryǔ mova ujguriv odna z tyurkskih mov Poshirena u Sinczyan Ujgurskomu avtonomnomu rajoni Kitayu u Kazahstani ta Serednij Aziyi Razom z uzbeckoyu i ili tyurkskoyu utvoryuye karlucku grupu Suchasna ujgurska mova abo novoujgurska ye istorichnim i genetichnim prodovzhennyam ujgursko karahanidskoyi movi prote vona ne ye prodovzhennyam movi ohonskih tyurkiv davnih oguziv Ujgurska movaئۇيغۇرچە Ujgurchә ئۇيغۇر تىلى Ujgur tiliPoshirennya ujgurskoyi movi v KNRPoshirena v KNR KazahstanRegion Centralna AziyaNosiyi 10 mln Misce 98Pisemnist arabske pismo Uyghur Ereb Yeziqi latinicya Uyghur Siril Yeziqi Klasifikaciya Altajski movi Tyurkski moviKarlucko horezmijski movi dd Oficijnij statusOficijna KNR Sinczyan Ujgurskij avtonomnij rajonKodi moviISO 639 1 ugISO 639 2 uigISO 639 3 uigSIL uig Termini ujguri ta ujgurska mova prijnyato dlya yedinoyi etnolingvistichnoyi spilnoti na z yizdi ujguriv SRSR u 1921 roci do cogo voni jmenuvalisya kitajski tatari kitajski musulmani turkestanci Kitayu ta in Oficijna nazva v Rosiyi do 1920 h rr taranchi nska mo va taranchinskij yazyk DialektiDokladnishe Dialekti ujgurskoyi movi Dlya ujgurskoyi movi harakterne riznomanittya dialektiv ta govoriv Usi voni nezvazhayuchi na pevni rozbizhnosti mizh soboyu nasampered u vimovi vzayemnozrozumili Ye rizni klasifikaciyi dialektiv ujgurskoyi movi Ale majzhe vsi voni zvodyatsya do isnuvannya v ujgurskij movi troh osnovnih grup govoriv abo dialektiv centralnogo pivdennogo hotanskogo ta shidnogo lobnorskogo Centralnij rozmovlyayut na teritoriyi vid Kumula na pivden do Yarkenda Pivdennij poshirenij u rajoni vid Gumi na shid do Shidnij rozmovlyayut na teritoriyi vid na pivnich do V osnovu suchasnoyi literaturnoyi ujgurskoyi movi pokladeno centralnij dialekt sho ohoplyuye tri dominuyuchi govori turfanskij ilijskij ta kashgarskij a takozh bagato govoriv miscevogo znachennya urumchinskij kumulskij karasharskij kucharskij korlinskij aksujskij yarkendskij Centralnim narichchyam rozmovlyaye priblizno 90 ujguromovnogo naselennya u toj chas dvoma inshimi dialektami koristuyetsya vidnosno nevelika chastina ujguriv Norma vimovi u literaturnij movi zakriplena za govorom ilijskih kuldzhinskih ujguriv a literaturnij standart bazuyetsya perevazhno na duzhe blizkomu govori Urumchi Dlya ujguriv na teritoriyah respublik kolishnogo SRSR normoformuyuchimi ye duzhe podibnij do kuldzhinskogo semirichenskij ta bilsh blizkij do kashgarskogo ferganskij govori Vidminnosti mizh sinczyanskimi govorami i movoyu ujguriv SND neznachni ta lezhat v osnovnomu v leksici u movi ujguriv SUAR bilshe kitajskih zapozichen a u movi ujguriv Serednoyi Aziyi bagato sliv z rosijskoyi movi Standartni variantiIsnuye dva standartni varianti ujgurskoyi movi Sinczyan Ujgurskij variant harakternij dlya Sinczyan Ujgurskogo avtonomnogo rajonu KNR Serednoazijskij variant poshirenij perevazhno na teritoriyi kolishnogo SRSR Kazahstan Uzbekistan Kirgizstan Pershij standartnij variant movi sho vikoristovuyetsya u Sinczyan Ujgurskomu avtonomnomu rajoni bazuyetsya perevazhno na urumchinskomu govori centralnogo dialektu Todi yak serednoazijskij variant zasnovanij v osnovnomu na semirichenskomu govori sho ye pohidnij vid ilijskogo govoru centralnogo dialektu a v menshij miri na ferganskomu govori duzhe blizkomu do kashgarskogo govoru togo zh dialektu Vidminnosti mizh dvoma normativnimi movami lezhat nasampered v orfografiyi Standartna sinczyan ujgurska mova dlya pisma vikoristovuye arabskij alfavit Uyghur Ereb Yeziqi u toj chas yak standartna serednoazijska kirilichnu abetku Uyghur Siril Yeziqi Rozbizhnosti u leksici mizh oboma standartami obumovleni zovnishnimi adstratnimi vplivami kitajskoyi i rosijskoyi mov na teritoriyah vidpovidno Sinczyan Ujgurskogo avtonomnogo rajonu i respublik Serednoyi Aziyi Kazahstani Kirgizstani ta Uzbekistani FonetikaCherez znachne dialektne riznomanittya nayavnist dekilkoh normoformuyuchih centriv Kuldzha Turfan Kashgar ta in ta standartiv movi v nash chas koli fonetika ujgurskoyi movi nedostatno chitko kodifikovana sho proyavlyayetsya u pevnij ruhlivosti orfoepichnoyi normi Dlya ujgurskoyi movi harakterni chislenni vidhilennya vid singarmonizmu vin ye neposlidovnim porushuyetsya garmoniya golosnih Pri zagalnij bezsumnivnij aglyutinativnosti u movi shiroko nayavni elementi fuziyi fonetichni cherguvannya na stiku morfem a takozh ne vlastiva dlya inshih tyurkskih mov regresivna asimilyaciya golosnih ta prigolosnih bash golova beshi jogo golova tag gora takka do gori V ujgurskij movi ye 8 osnovnih golosnih fonem a ә o o u ү e i ta 23 prigolosni zvuki b v g g d zh җ z i j k k l m n n p r s t h һ ch sh Zalezhno vid roztashuvannya u slovi kozhna z golosnih chi prigolosnih fonem mozhe mati dekilka variantiv realizaciyi Napriklad fonema i mozhe vistupati u troh osnovnih kombinatornih riznovidah y i i yaki odnak ne mayut fonematichnogo znachennya Golosni zvuki ujgurskoyi movi Perednogo ryadu Zadnogo ryaduNeogublenij Ogublenij Neogublenij OgublenijVisokogo pidnesennya i i ү y u u Serednogo pidnesennya e e o o o o Nizkogo pidnesennya ә ɛ a a Harakterne dlya ujgurskoyi fonetiki na vidminu vid inshih tyurkskih mov yavishe z cilkovitoyu obgruntovanistyu mozhna nazvati umlautom golosni a ta ә yaki znahodyatsya v odnoskladovih osnovah pid vplivom nastupnogo skladu afiksa z vuzkimi i u ү vtrachayut nagolos i perehodyat v napivshiroki e lt a ә o lt a ta o lt ә Napriklad sat prodavati setik prodazh U vsih inshih tyurkskih movah korin slova zavzhdi zalishayetsya nezminnim Takozh osoblivistyu vokalizmu ujgurskoyi movi ye zakon redukciyi shirokih golosnih a ta ә kincevogo skladu bagatoskladovoyi osnovi ci zvuki u nenagoloshenij poziciyi tobto pislya dodavannya afiksa peretvoryuyutsya v i u taү Napriklad zhүrәk serce zhүrүgүm moye serce v inshij orfografiyi zhүrigim U garmoniyi golosnih tobto v utvorenni slovozminyuvalnih afiksiv mozhut brati uchast tilki golosni visokogo abo nizkogo pidnesennya takim chinom golosni serednogo pidnesennya o o e viyavlyayutsya lishe u pershomu skladi vlasne ujgurskih sliv zustrichayuchis tilki odnogo razu v okremomu slovi Zagalna chastota yih vikoristannya u movi nizka Vidpovidno do zakonu singarmonizma ostannij golosnij visokogo chi nizkogo pidnesennya v osnovi koreni slova zminyuye usi nastupni golosni u dodanih afiksah na vidpovidni golosni visokogo abo nizkogo pidnesennya prote isnuye bagato vidhilen vid cogo pravila U skladi odnogo slova mozhut buti golosni yak zadnogo tak i perednogo ryadu Napriklad adәm lyudina kәlduk mi prijshli Uvulyarni yazichkovi prigolosni k g h mozhut poyednuvatisya z m yakimi golosnimi a m yaki k ta g z tverdimi golosnimi hәvәr vist kәgәz papir Poruch z takoyu ne do kincya poslidovnoyu garmoniyeyu golosnih v ujgurskij movi tezh isnuye i garmonichna asimilyaciya prigolosnih Tak u deyakih afiksah z golosnimi perednogo ryadu vistupayut prigolosni g ta k a v afiksah z golosnimi zadnogo ryadu vzhe g ta k U bagatoskladovih slovah korotki golosni visokogo pidnesennya u poziciyi mizh dvoma gluhimi prigolosnimi oglushuyutsya napriklad u nastupnih slovah tik vidvisnij isim im ya kүt zachekaj kushlar ptahi U polozhenni mizh tverdim pristupom gortannim zimknennyam ta gluhim prorivnim abo afrikatoyu vidbuvayetsya povne oglushennya golosnoyi i perehodit v sh z legkim gluhim prizvukom y it ˀy sht sobaka ikki ˀy shkkʰә dva ittik ˀy shtʰikʰ shvidkij v inshij orfografiyi takozh ishtik pit pʰy shtʰ vosha bloha v inshij orfografiyi takozh pisht ta in Podibnim chinom vidbuvayetsya oglushennya ү z perehodom u gluhij gubno gubnij bilabialnij shilinnij frikativnij ɸ үchүn ˀɸchүn dlya zaradi uka ˀɸka molodshij brat tosho Prigolosni zvuki ujgurskoyi movi Gubnij labialnij Zubnij dentalnij Postalveolyarnij Yazichkovij uvulyarnij Nosovij nasalnij m n ŋProrivnij plozivnij p b t d t ʃ d ʒ k ɡ q ʔShilinnij frikativnij f s z ʃ ʒ x ʁ hDrizhachij trilnij rAproksimant l j w Perevazhno na stiku morfem vidbuvayetsya poslidovna asimilyaciya nastupnih prigolosnih k gt g chechәk kvitka chegәlә cvisti kvitnuti k gt g atak slava ataglik vidomij proslavlenij k gt h kak zabiti kahti vin zabiv g gt k bәg bek bәkkә beku g gt k bag sad bakka v sad ch gt sh yagach derevo yagashchi teslya ch gt s ach vidkrivati assa yaksho vidkriye sh gt s gosh siz gt gossiz bez m yasa p gt v mәktәp shkola mәktivim moya shkola b gt v bәl bag gt bәlvag poyas kurban gt kurvan zhertva n gt n tүn lүk gt tүnlүk vikno na steli n gt l orun luk gt orulluk dorechnij n gt m yan bagri gt yambagri shil gori i deyakih inshih Viznachalnoyu oznakoyu literaturnoyi ujgurskoyi vimovi ye nestijkist prigolosnogo vibranta r Cej zvuk poslidovno vipadaye v absolyutnomu kinci slova i pered bilshistyu prigolosnih u seredini slova vinyatok stanovlyat tilki poziciyi pered h ta n tyagnuchi za soboyu nevelike kilkisne podovzhennya poperednogo golosnogo Na pismi vkazane yavishe majzhe ne virazhayetsya Napriklad tort chotiri zvuchit yak to t i vzhe maye takozh inshij standartnij variant napisannya tot Bilshist nosiyiv ujgurskoyi u svoyij movi ce pravilo poshiryuyut tezh na l i na j u seredini slova u kinci skladu tobto napriklad kәldim ya prijshov gubit l ta vimovlyayetsya yak kә dym a hojla podvir ya navit na pismi neridko realizuyetsya yak hola U kinci skladiv v ujgurskij ne povinno buti pospil dvoh prigolosnih tomu odin z prigolosnih u takih vipadkah abo vipadaye abo asimilyuyetsya dost dos drug kәnt kәn misto kork ko k strah Jәrkәnt jә kәn Yarkend Slid vidznachiti sho pri viraznomu chitanni ugolos tekstu napriklad hudozhnoyi deklamaciyi vibrant r mozhe chitatisya u vsih poziciyah a inkoli navit tam de istorichno jogo ne povinno buti Takozh u takih vipadkah mozhe z yavlyatisya dodatkovih sklad dlya rozbivannya dvoh prigolosnih napriklad kork strah mozhe realizovuvatisya yak koruk Prote dlya normalnoyi movi vipadinnya prigolosnih zalishayetsya pravilom Nagolos dinamichnij z dvoma osnovnimi polyusami slabkim ta silnim Slabkij drugoryadnij nagolos zakriplenij za pershim skladom ta ye postijnim Osnovnij nagolos yak pravilo ye ruhlivij i fiksuyetsya na ostannomu skladi Z dodavannyam afiksiv silnij nagolos zmishuyetsya na kinec slova GramatikaUjgurska mova aglyutinativna mova U movi vidsutnye rozriznennya za rodami nemaye imennih klasiv Vidminki V ujgurskij movi rozriznyayut 6 vidminkiv Nazivnij abo Osnovnij vidminok Rodovij vidminok Znahidnij vidminok Davalnij vidminok Miscevij vidminokDiyeslovo V ujgurskij ye 5 staniv diyeslova diyuchij aktivnij pasivnij povorotnij refleksivnij sumisnij kooperativnij chi sociativnij ta primusovij faktivnij abo kauzativnij Harakterni 4 sposobi dijsnij nakazovij umovnij i bazhanij U dijsnomu sposobi vidilyayut 5 minulih chasiv Minulij viznachenij kategorichnij chas Minulij prichetnij chas Minulij pripushenij chas abo Davnominulij chas Minulij rozpovidnij chas Bagatorazovo trivayuchij minulij chas 2 teperishni Teperishnij chas danogo momentu momentu movi Teperishnomajbutnij chas 2 majbutni Majbutnij neviznacheno pripushenij chas Majbutnij viznachenij chasMorfologiya Ujgurske slovo zazvichaj buduyetsya u nastupnij poslidovnosti korin afiks slovotvorennya afiks formotvorennya afiksi slovozmini Zvichajnij poryadok sliv u rechenni pidmet pryamij dodatok prisudok S O V LeksikaProtyagom kilkoh storich meshkanci Turkestanu perebuvali u duzhe tisnih zv yazkah z predstavnikami riznih movnih grup sho zvisno znajshlo svoye vidobrazhennya u leksici suchasnoyi ujgurskoyi movi Golovnij plast slovnikovogo zapasu movi skladayut slova tyurkskogo pohodzhennya i piznishe zapozichennya z inshih tyurkskih mov nasampered z uzbeckoyi i kazahskoyi Znachnij obsyag slovnikovoyi osnovi ujgurskoyi movi zajmayut j iranizmi yaki prijshli u movu z serednovichnoyi literaturnoyi chagatajskoyi a takozh z rozmovnoyi leksiki tadzhickoyi ta uzbeckoyi mov Iranizmi odni z najdavnishih zapozichen Pomizh nih prevalyuyut slova dlya poznachennya konkretnih ponyat pov yazanih z silskim gospodarstvom tehnichnoyu kulturoyu budivnictvom i pobutom Bilshist arabizmiv uvijshlo u movu cherez musulmansku religijnu ta persku literaturu zokrema pislya viniknennya miskih kulturnih centriv u XIV XVI st st Arabizmi perevazhno ohoplyuyut abstraktni ponyattya pov yazani z islamom naukoyu kulturoyu duhovnim svitom lyudini Na piznishij rozvitok ujgurskogo leksikonu vidchutnij vpliv spravili rosijska i kitajska movi Rosijski zapozichennya predstavleni internacionalizmami ta pobutovoyu leksikoyu dlya viznachennya vidnosno novih terminiv aptomobil avtomobil kastum kostyum istansa stanciya vokzal pәmidur pomidor velisipit velosiped dohtur likar pojiz poyizd kәmpүt konfeta cukerok chashka chashka ta in Bilshist kitajskih zapozichen prijshlo u movu za ostanni pivstolittya tobto pislya utvorennya KNR u 1949 roci Voni ohoplyuyut tehnichnu suspilno politichnu vijskovu ta pobutovu leksiku ostannih desyatirich a takozh nazvi produktiv harchuvannya i toponimi Shinҗan vid kitajskogo 新疆 Sinczyan hasin arahis vid 花生 huashen gazir zernyata sonyashnika chi dini vid 瓜子 guaczi sulyav plastik sintetika vid 塑料 sulyao җoza kruglij stil vid 桌子 chzhoczi koj odin yuan 塊 kuaj ta in Cherez nizku prichin novi kitajski zapozichennya ridko prizhivayutsya u movi ujguriv SND de chastishe zustrichayetsya rosijska terminologiya yaka u svoyu chergu ne zavzhdi znajoma dlya sinczyanskih ujguriv Ce prizvodit do poyavi v ujgurskij movi sinonimiv ta leksichnih dubletiv Tak nazva samoyi KNR movoyu ujguriv Sinczyanu zvuchit yak Җungo vid kitajskogo 中国 Chzhungo todi yak ujguri SND vikoristovuyut u svoyij movi i na pismi starij etnonim Kitaj chastishe vimovlyayetsya a inkoli i zapisuyetsya yak Hitaj yakij prote u samij KNR inkoli mozhe mati desho negativne znachennya u hanskogo naselennya tomu jogo vikoristannya v oficijnih tekstah u Kitayi zaboroneno Podibno ye sprava napriklad z poznachennyam ponyattya televizor Ujguri SND majzhe vinyatkovo govoryat i pishut televizor todi yak sinczyanski ujguri ostannim chasom neridko koristuyutsya kitayizmom djәnshi vid 电視 dyanshi Inshoyu ilyustraciyeyu shozhoyi sinonimichnosti mozhut vistupati dva alternativni sposobi najmenuvannya dniv tizhnya Pershij istorichnij variant perski nazvi de tizhden rozpochinayetsya z suboti shәnbә v inshij orfografiyi takozh shәmbә a inshi dni v doslivnomu perekladi mayut znachennya vidpovidno pershij den drugij den i t d Inshij novij sposib poznachennya dniv tizhnya yakij najchastishe zustrichayetsya sered ujguriv Sinczyanu kalka z kitajskogo analitichnogo poryadku tobto ponedilok doslivno pershij den tizhnya kit 星期一 vivtorok drugij den tizhnya 星期二 i tak dali dүshәnbә i hәptinin birinchi kүni ponedilok sәjshәnbә i hәptinin ikkinchi kүni vivtorok charshәnbә i hәptinin үchinchi kүni sereda pәjshәnbә i hәptinin tortinchi kүni chetver җүmә i hәptinin bәshinchi kүni p yatnicya shәnbә i hәptinin altinchi kүni subota jәkshәnbә i hәptinin jәttinchi kүni nedilya Deyaki nechislenni zapozichennya v ujgursku prijshli z mongolskoyi sanskritu ta anglijskoyi mov PisemnistSuchasnij kitajsko ujgurskij slovnik Z pochatku HI storichchya dlya zapisu ujgurskoyi movi vikoristovuvali arabskij alfavit yakim zokrema pisalisya literaturni tvori 17 19 stolit U Kitayi arabske pismo dlya ujgurskoyi movi zastosovuyetsya i nini popri te sho u period 1965 1982 rokiv tam takozh bula poshirena latinicya t zv jeni jezik nove pismo rozroblene na osnovi kitajskoyi transkripcijnoyi sistemi pinyin Ujguri sho meshkali na teritoriyi SRSR 1930 roku perejshli na latinku a 1946 roku na kirilicyu Takim chinom v nash chas koli dlya zapisu literaturnoyi ujgurskoyi movi najchastishe vikoristovuyutsya dvi grafichni sistemi sinczyanska abo shidnoturkestanska u Kitayi pisemnist na osnovi arabskoyi grafiki t zv әrәb jeziki arabske pismo chi kona jeziki stare pismo centralnoazijska u kolishnomu SRSR t zv slaviә jeziki slov yanske pismo chi slaviәnchә slov yanskoyu Orfografiya suchasnoyi ujgurskoyi movi sho gruntuyetsya na kirilici potrebuye reformi ta zblizhennya z pravilami chinnimi u pravopisi na osnovi arabskoyi abetki vikoristovuvanomu u Sinczyani Normi kirilichnoyi orfografiyi ne zminyuvalisya z pochatku 60 ih rokiv minulogo storichchya Cya problema ne raz pidnimalasya u bagatoh naukovih stattyah i na konferenciyah ujguroznavciv ale yedinogo rishennya z vkazanogo pitannya she ne uhvaleno U teperishnij chas dlya zapisu ujgurskoyi vikoristovuyetsya shonajmenshe dva riznovidi latinskogo alfavitu Ujgur latin jeziki ujgurske latinske pismo ULY dopomizhna abetka rozroblena u didaktichnih cilyah u Sinczyanskomu universiteti ostatochna prijnyata u listopadi 2000 roku Cej alfavit nabuvaye vse bilshu populyarnist v interneti i zahidnih periodichnih vidannyah Ta drugij alfavit rizni modifikaciyi jeni jeziki zokrema zasnovana na tureckij latinskij abetci Harakternoyu risoyu suchasnoyi ujgurskoyi abetki na osnovi arabskoyi grafiki ye regulyarne peredannya golosnih zvukiv na vidminu vid staroyi ujgurskoyi arabskoyi abetki ta bagatoh inshih riznovidiv suchasnogo arabskogo pisma de golosni pri napisanni abo vipuskayutsya abo dodatkovo peredayutsya za dopomogoyu metodu matres lekcionis Osoblivistyu suchasnoyi ujgurskoyi arabskoyi orfografiyi takozh ye poslidovne vidobrazhennya pered golosnimi na pochatku slova i mizh dvoma golosnimi dvoh riznih skladiv u seredini slova tak zvanoyi gamzi ء bukvi yaka peredaye fonemichne gortanne zimknennya ʔ U rozmovnij movi take zimknennya zustrichayetsya lishe pered pochatkovim golosnim slova dlya utvorennya standartnoyi tyurkskoyi skladovoyi pari Prigolosnij Golosnij a v seredini slova tverdij pristup chasto zaminyuyetsya neskladovim napivogublenim u Napriklad arabske zapozichennya muәllim uchitel vimovlyayetsya yak muʷәllim U latinici ta kirilici gortanne zimknennya na pochatku slova niyakim chinom ne vidobrazhayetsya a u seredini slova v latinici zamist hamzi vikoristovuyetsya znak apostrofa mu ellim uchitel Hamza chi apostrof tezh mozhut vikonuvati funkciyu z rozriznennya zmistu slova napriklad sүr әt temp shvidkist ta sүrәt malyunok kartina obidva slova arabizmi Ujgurskij arabskij alfavit 1925 1930 SRSR ﯪ ﯭ ب پ ت ج چ خ د ر ز ژ س ش غ ف ق ك گ ڭ ل م ن و ﯮ ﯰ ه ﰃ ى Ujgurska latinizovana abetka 1930 1946 SRSR A a B v C c C c D d E e E e G gƢ ƣ H h I i J j K k L l M m N nŊ ŋ O o Ө o P p Q q R r S s S sT t U u V v X x Y y Z z Ƶ ƶ Ujgurskij kirilichnij alfavit iz 1947 SRSR A a B b V v G g Ғ g D d E e Һ һӘ ә Zh zh Җ җ Z z I i J j K k Қ kL l M m N n Ң n O o Ө o P p R rS s T t U u Ү ү F f H h C c Ch chSh sh Sh sh Y y E e Yu yu Ya yaPorivnyalna tablicya ujgurskih abetok Arabska KNR z 1982 Latinicya KNR 1965 82 Kirilicya SRSR SND Latinska SRSR do 1946 Suchasna latinicya ULY IPA Arabska KNR z 1982 Latinicya KNR 1965 82 Kirilicya SRSR SND Latinska SRSR do 1946 Suchasna latinicya ULY IPAئا A a A a A a A a a ق Ⱪ ⱪ Қ k Q q Q q q ئە E e E e E e E e ae ك K k K k K k K k k ب B b B b B v B b b ڭ ng Ң n Ŋ ŋ ng ŋ پ P p P p P p P p p گ G g G g G g G g ɡ ت T t T t T t T t t ل L l L l L l L l l ج J j Җ җ C c J j ʤ م M m M m M m M m m چ Q q Ch ch C c Ch ch ʧ ن N n N n N n N n n خ H h X x X x X x x ھ Ⱨ ⱨ Һ һ H h H h h د D d D d D d D d d ئو O o O o O o O o o ر R r R r R r R r r ئۇ U u U u U u U u u ز Z z Z z Z z Z z z ئۆ Ɵ ɵ Ө o Ɵ ɵ O o o ژ Ⱬ ⱬ Zh zh Ƶ ƶ J j Zh zh ʒ ئۈ U u Ү ү Y y U u y س S s S s S s S s s ۋ V v V v V v W w v ش X x Sh sh S s Sh sh ʃ ئې E e E e E e E e e غ Ƣ ƣ Ғ g Ƣ ƣ Gh gh ʁ ئى I i I i I i I i i ɨ ف F f F f F f F f f ي Y y J j J j Y y j Okrim togo ujgurskij kirilichnij alfavit maye she dvi dodatkovi bukvi yaki v inshih dvoh sistemah arabskomu pismi i latinici zapisuyutsya dvoma znakami kozhna Kirilicya Arabskij alfavit LatinicyaYu yu يۇ yuYa ya يا yaDzherela V N Yarceva i dr Lingvisticheskij enciklopedicheskij slovar Moskva Sovetskaya enciklopediya 1990 Primitki T Talipov Glasnye zvuki ujgurskogo i kazahskogo yazykov In t yazykoznaniya Kazah AN 1968 god Issledovaniya po ujgurskomu yazyku In t ujgurovedeniya Kazah AN 1988 god The Turkic Languages Routledge Language Family Descriptions by Lars Johanson and Eva A Csato 2007 ISBN 0 415 41261 7 Ujgursko russkij slovar pod redakciej Sh Kibirova i Yu Cunvazo Izdatelstvo Akademii Nauk Kazahskoj SSR Alma Ata 1961 Yazyki mira Tyurkskie yazyki In t yazykoznaniya RAN M 1996 god str 442 Millward James A 2007 Eurasian Crossroads A History of Xinjiang Columbia University Press New York str 350 ISBN 978 0 231 13924 3 Posilannya Ujgurska literatura i Shevchenko Shevchenkivska enciklopediya u 6 t Gol red M G Zhulinskij Kiyiv In t literaturi im T G Shevchenka 2015 T 6 T Ya S 364 Vikipediya Vikipediya maye rozdil ujgurskoyu movoyu ئۇيغۇرچە ۋىكىپىدىيە Ujgurska mova na sajti Ethnologue Uyghur A language of China angl Ujgurska mova na sajti Glottolog 3 0 Language Uighur angl Ujgurska mova na sajti WALS Online Language Uyghur angl