Навколосві́тня по́дорож Ча́рлза Да́рвіна — подорож Чарлза Роберта Дарвіна на кораблі «Бігль» у 1831—1836 роках, завдяки якій учений започаткував еволюційне вчення, поставивши біологію на досить міцну наукову основу. Поряд із відомими науковими експедиціями XIX століття ця мандрівка під командуванням капітана Роберта Фіцроя займає одне з видних місць. В історії географічних відкриттів особливе значення подорожі надають роботи зі знімання місцевості для нанесення на мапу точних берегових обрисів південної частини Південної Америки та течії річки Санта-Крус. Однак всесвітню славу «Бігля» пов'язують саме з Чарлзом Дарвіном.
Навколосвітня подорож Чарльза Дарвіна | |
---|---|
![]() Корабель «Бігль», на якому Дарвін здійснив подорож (акварель ) | |
Країна | Велика Британія |
Дата початку | 27 грудня 1831 року |
Дата закінчення | 2 жовтня 1836 року |
Керівник | капітан Роберт Фіцрой |
Склад | |
капітан, 12 офіцерів, боцман, 42 матроси і 8 юнг, штурман, лікар; натураліст Чарльз Дарвін, інструментальний майстер, художник-кресляр, місіонер; 3 тубільці | |
Маршрут | |
| |
Досягнення | |
|
Передумови подорожі
Завдання, поставлені британським Адміралтейством в офіційних документах, Дарвін сформулював у своєму «Щоденнику досліджень». Першим завданням була детальна зйомка східних і західних берегів Південної Америки та прилеглих островів. На основі цього знімання експедиція мала скласти точні морські мапи, які б полегшили плавання кораблів у цих водах. З п'яти років плавання «Бігля» більшість часу й була витрачена саме на це. Корабель перебував біля східних і західних берегів Південної Америки 3,5 року — з 28 лютого 1832 до 7 вересня 1835 року. Капітан Фіцрой доставив в Адміралтейство понад 80 мап різних частин узбережжя та островів, 80 планів бухт і гаваней з вказанням усіх якірних зупинок і 40 малюнків-пейзажів відвіданих місць.
Друге завдання полягало у створенні ланцюга хронометричних вимірів у послідовному ряді точок навколо земної кулі для точного визначення меридіанів цих точок. Саме для виконання цього завдання «Бігль» й повинен був здійснити навколосвітню подорож: переконатись у правильності хронометричного визначення довготи можна при умові, що визначення за хронометром довготи будь-якої вихідної точки збігатиметься з такими ж визначеннями довготи цієї точки, що проводилось по поверненню до неї після перетину земної кулі.
Ці завдання досить відкрито засвідчували істинні цілі, які ставив британський уряд, споряджаючи дорогі експедиції. «Володарка морів», яка втратила північноамериканські колонії, направила свої устремління на Південну Америку. Продовжуючи стару боротьбу з колись могутньою Іспанією, Велика Британія в першій третині XIX століття вирішила використати внутрішні дослідження в латиноамериканських республіках, які нещодавно оголосили себе незалежними.
Підготовка до подорожі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZoTDBOb1lYSnNaWE5mUkdGeWQybHVYMko1WDBjdVgxSnBZMmh0YjI1a0xtcHdaeTh4TlRCd2VDMURhR0Z5YkdWelgwUmhjbmRwYmw5aWVWOUhMbDlTYVdOb2JXOXVaQzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Чарлзу Дарвіну було тоді 23 роки, він був достатньо підготовленим, допитливим та енергійним натуралістом, а після подорожі повернувся вже вченим, який стояв на порозі відкриття головних закономірностей розвитку життя на Землі.
Узяти участь у подорожі Дарвіну запропонував професор Генсло у зв'язку з тим, що астроном із Кембріджського університету професор Дж. Пікок, до якого звернулись з проханням рекомендувати натураліста на «Бігль», не зміг знайти потрібної людини й просив допомогти. В листі до Дарвіна від 24 серпня 1831 року Генсло писав:
Я заявив, що вважаю Вас з усіх, кого знаю, найбільш підходящим для цієї цілі. Я стверджую це не тому, що бачу у Вас закінченого натураліста, а з тієї причини, що Ви досить спеціалізувались в колекціонуванні, спостереженні й можливості відмічати все те, що заслуговує бути відміченим в природній історії... Не впадайте через скромність в сумніви або перестороги щодо своєї нездатності, бо - запевняю Вас - я впевнений, що Ви саме та людина, яку вони шукають.
Дарвін прибув до Лондона для перемовин із Фіцроєм. Деякий час капітан не давав йому відповіді щодо своєї згоди на його кандидатуру. Дарвін дізнався, що дуже серйозно ризикував бути відторгнутим через форму свого носа. Фіцрой, гарячий послідовник Лафатера, вважав себе тонким фізіономістом і «був впевнений, що може судити про характер людини за рисами її лиця». Він сумнівався, чи має людина з таким носом, як у Дарвіна, досить енергії та рішучості для здійснення подорожі. На початку вересня Чарлза все-таки включили до складу експедиції. Однак йому довелося самому придбати собі все екіпірування, до того ж він не отримував заробітної платні. Британський уряд, споряджаючи експедицію, не хотів брати на себе жодної турботи про натураліста, вважаючи не обов'язковою його присутність у складі експедиції. Але на присутності такого вченого наполягав сам Фіцрой.
Бриг «Бігль»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDBoTlUwSmxZV2RzWlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFNFMVRRbVZoWjJ4bExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
«Бігль» був добре збудованим невеличким бригом водомісткістю 235 тонн. Оснащений 6 гарматами. До цієї подорожі корабель плавав тими ж водами у 1826—1830 роках з кораблем «Едвенчер». По закінченні експедиції Чарлза Дарвіна він зробив ще два плавання:
- 1837—1841 роки під командуванням Джона Вікема для гідрографічного знімання північного узбережжя Австралії та долин тамтешніх річок;
- 1841—1843 роки під командуванням Джона Стокса для гідрографічного знімання берегів Нової Зеландії.
У 1845—1870 роках «Бігль» ніс берегову службу в Саутенді, в гирлі річки Темза.
Склад експедиції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDFKdlltVnlkRjlHYVhSNmNtOTVMbXB3Wnk4eE5UQndlQzFTYjJKbGNuUmZSbWwwZW5KdmVTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
До складу експедиції входили:
- капітан корабля, начальник експедиції та керівник зйомок — Роберт Фіцрой;
- 2 лейтенанти — Джон Вікем та Бартоломью Джон Салівен;
- помічник керівника знімання штурман Джон Стокс;
- лікар ;
- команда корабля з 10 офіцерів, боцман, 42 матроси та 8 юнг;
- натураліст Чарлз Дарвін;
- інструментальний майстер , якого запросив сам капітан і особисто виплачував йому платню;
- художник та кресляр [en], якого в Монтевідео замінив через хворобу Конрад Мартенс;
- місіонер Р. Маттьюс, який прямував на Вогняну Землю для насадження християнства серед туземців;
- три тубільці з Вогняної Землі, вивезені Фіцроєм у попередню експедицію.
Подорож
Через Атлантичний океан
27 грудня 1831 року корабель «Бігль» вийшов з порту міста Девонпорт, Велика Британія, після того, як двічі не міг розпочати плавання через сильні південно-західні вітри. 6 січня 1832 року експедиція прибула до острова Тенерифе в групі Канарських островів, але висадитись на берег не мала змоги через засторогу щодо захворюваності місцевих жителів на холеру. Постоявши на рейді деякий час, вони рушили далі, і вже 16 січня прибули до острова Сантьягу, що в групі островів Зеленого Мису, й кинули якір біля міста Порто-Прая. Дарвін провів огляд острова, описав його геологію та рельєф:
З моря околиці Порто-Прая виглядають пустельними. Вулканічний вогонь минулих віків і бурлива спека тропічного сонця зробили ґрунт в багатьох місцях непридатним для рослинності. Місцевість поступово піднімається пласкими уступами, по яких розкидані деінде конічні пагорби з затупленими вершинами, а на горизонті тягнеться неправильний ланцюг більш високих гір...
Натураліст проводив дослідження тамтешніх птахів та тварин. Разом із двома офіцерами спочатку провів екскурсію до селища Рібейра-Гранді, що в долині Святого Мартіна, де вони оглянули руїни фортеці й собору, та церкву, де були могили місцевих губернаторів XV–XVI століть. Пізніше Дарвін здійснив похід до селищ Сан-Домінгос (в центрі острова) та , де зробив опис місцевих птахів. На острові Сантьягу Дарвін дослідив пил, що опадає зранку після туману, і визначив, що він складається з інфузорій з кремнієвими панцирами та кремнієвої рослинної тканини. Перед від'їздом він провів спостереження за місцевими морськими тваринами, зокрема восьминогами. 8 лютого експедиція покинула Кабо-Верде й 16 лютого досягла скель Святого Павла, де й стала на дрейф. Дарвін спостерігав за місцевими птахами, що гніздились на скелях, та іншими тваринами. Зробивши опис і спостереження скель, прийшов до думки, що вони утворились завдяки кораловим рифам (це спостереження дало початок книзі «Будова та розподіл коралових рифів»). 17 лютого експедиція перетнула екватор.
Бразилія
20 лютого експедиція прибула до вулканічного острова Фернанду-ді-Норонья, де Дарвін зробив опис флори та фауни, дослідив його геологію. Через тиждень, 28 лютого, вони прибули до міста Баїя в Бразилії. Дарвіна дуже захопила природа навколишніх земель. Він оглянув великі території навколо міста, описавши геологію та рельєф. Зокрема ним було продовжено розпочаті Гумбольдтом під час своєї подорожі до Південної Америки дослідження сієнітових порід, які були «вкриті чорною речовиною і наче до блиску натерті графітом». Не міг Дарвін не оглянути місцевих тварин та рослин. Провів значні спостереження за рибою-їжаком (Diodon antennatus) і визначив, що ця маленька рибка, коли потрапляє до шлунку акули, може проїсти його стінки та навіть бік хижої тварини, при цьому вбиваючи її. 18 березня корабель «Бігль» відплив з Салвадору, продовживши навколосвітню подорож.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk13TDFKMVoyVnVaR0Z6WHkxZlZuVmxYM0J5YVhObFgyUmxkbUZ1ZEY5c0pUSTNaV2RzYVhObFgyUmxYMU5oYmkxQ1pXNTBieTVxY0djdk1qQXdjSGd0VW5WblpXNWtZWE5mTFY5V2RXVmZjSEpwYzJWZlpHVjJZVzUwWDJ3bE1qZGxaMnhwYzJWZlpHVmZVMkZ1TFVKbGJuUnZMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
З 27 по 30 березня корабель вів картографічні знімання біля островів , розташованих біля узбережжя материка. Увагу Дарвіна привернула червонувата морська вода, на поверхні якої було розкидане ніби сіно. Провівши певні дослідження, він дійшов думки, що вона мала такий колір та вигляд через вміст в ній циліндричних зелених водоростей, яких відносили до родини Confervae. Це явище в моряків мало назву «морської стружки». 4 квітня експедиція прибула до міста Ріо-де-Жанейро, де в навколишніх водах проводили зйомки. Через кілька днів, а саме 8 квітня, Дарвіна запросили відвідати маєток одного англійця, який жив на північ від мису Фріо. Дорогою вчений оглянув невеликі озера-лагуни на березі океану, в яких він знайшов кілька різних видів молюсків, як морських, так і прісноводних. 13 квітня група прибула до маєтку Сосего сеньйора Мануела Фігіреда, родича одного з учасників експедиції. Тут Дарвін мав змогу зібрати невелику колекцію лісових комах. Після повернення до Ріо, 23 квітня, вчений оселився в котеджі на березі затоки Ботафогу, де вів дослідження та спостереження за навколишньою природою. Зокрема він провів тривалі спостереження за наземними планаріями й довів, що вони не є одними з кишкових паразитичних червів, до яких їх відносив Кюв'є.
За час перебування в котеджі на околиці Ріо-де-Жанейро, Дарвін проводив спостереження за місцевими тваринами — раканями, комахами (в тому числі світляками Lampyridae), морськими тваринами (медузами, нереїдами, гідроїдними роду , піросомами). Кілька разів він здійснював невеликі екскурсії навколишніми землями, бував в місцевому ботанічному саду, здійснив похід до гори , де описував різних комах — жуків, метеликів, личинок, павуків.
Уругвай (перша подорож)
5 липня 1832 року корабель вийшов із гавані Ріо-де-Жанейро й направився на південь, до Ла-Плати. 26 липня «Бігль» кинув якір у порту Монтевідео, столиці Уругваю. Наступні два роки експедиція вела картографічну зйомку біля східних і найпівденніших берегів Південної Америки на південь від Ла-Плати. Перші 10 тижнів Дарвін мешкав у Мальдонадо, що на схід від Монтевідео. За цей час зібрав велику колекцію ссавців, птахів (80 видів) і плазунів (зокрема 9 видів змій). Вчений проводив низку екскурсій околицями — до річки Поланко (ісп. Polanco), що за 70 миль на північ, у селище Лас-Мінас, погорбовану місцевість та селище . Натураліст описував і досліджував різних тварин, зокрема нанду Дарвіна, дельфінів, названих на честь капітана «Бігля» Delphinus fitzroyi, оленів Cervus campestris, чимало гризунів (зокрема найбільшого сучасного гризуна — капібару велику). Після першого візиту до Уругваю вся експедиція на «Біглі» відплила на південь до архіпелагу Вогняна Земля.
Вогняна Земля
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDBaMVpXZHBZVzVmUW1WaFoyeGxWbTk1WVdkbExtcHdaeTh4TlRCd2VDMUdkV1ZuYVdGdVgwSmxZV2RzWlZadmVXRm5aUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl5TDBoTlUxOUNaV0ZuYkdWZllubGZRMjl1Y21Ga1gwMWhjblJsYm5NdWFuQm5MekUxTUhCNExVaE5VMTlDWldGbmJHVmZZbmxmUTI5dWNtRmtYMDFoY25SbGJuTXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
17 грудня 1832 року експедиція досягла Вогняної Землі. Обігнувши , корабель вийшов у протоку Ле-Мер і кинув якір у бухті Доброго Успіху. Членів експедиції зустріли тубільці — вогнеземельці. На борту корабля були також вогнеземельці, яких капітан Фіцрой взяв у попередньому плаванні в 1826—1830 роках на кораблях «Едвенчер» і «Бігль», а тепер хотіли повернути на батьківщину. З наступного дня Дарвін почав огляд острова, описав його, дослідив букові ліси. 21 грудня «Бігль» знявся з якоря та, пропливши мимо островів і мису Обману, досяг мису Горн, найпівденнішої точки Південної Америки. Через негоду експедиція пробула тут 6 днів і тільки 30 грудня рушила на захід. Через сильні шторми дістатися островів було складно, тому лише 15 січня 1833 року залишивши корабель, і 24 січня на 4 шлюпках капітан зміг дістатись до Вогняної Землі. Повернення до «Бігля» відбулося через протоку Бігля, де заодно було проведено зйомку місцевості. За весь час перебування на островах Дарвін виконав низку цікавих для науки спостережень за вогнеземельцями, описав їхню зовнішність, поведінку та історію.
28 квітня 1833 року «Бігль» повернувся до Мальдонадо (Уругвай). Удруге на Вогняну Землю експедиція повернулась 2 лютого 1834 року і пробула тут до 5 березня.
Аргентина (Ла-Плата)
24 липня 1833 року «Бігль» відплив з Мальдонадо й 3 серпня став на рейд проти гирла річки Ріо-Негро. Ось як описує це місце Чарлз Дарвін:
Це найбільша річка на всьому протязі від Ла-Плати до Магелланової протоки. Вона впадає в море миль за триста на південь від естуарію Ла-Плати. Близько п'ятдесяти років тому, ще при іспанському правлінні, тут було засновано невелику колонію; на східному узбережжі Америки це досі найпівденніше місце, де мешкають цивілізовані люди.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV4TDFOalpXeHBaRzkwYUdWeWFYVnRYMnhsY0hSdlkyVndhR0ZzZFcxZmMybGtaUzVxY0djdk1qQXdjSGd0VTJObGJHbGtiM1JvWlhKcGRXMWZiR1Z3ZEc5alpYQm9ZV3gxYlY5emFXUmxMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt5TDBsdFlXZGxMVkpvWldGZlJHRnlkMmx1YVdreExtcHdaeTh5TURCd2VDMUpiV0ZuWlMxU2FHVmhYMFJoY25kcGJtbHBNUzVxY0djPS5qcGc=.jpg)
З початку прибуття, Дарвін оглянув та описав навколишні землі, вивчив їхню геологію, відвідав селище Кармен-де-Патагонес вгору по річці, де були зруйновані під час нападів індіанців будівлі. Це його зацікавило, і він від мешканців, які лишилися живими, став збирати відомості про цей напад і про індіанців. Також його увагу привернули солоні озера салінес за 28 км від поселення. Він дослідив їхню флору та фауну, описав кілька видів водоростей і ракоподібних, що мешкали там. 10 серпня Дарвін вирішив провести екскурсійний похід на конях до міста Баїя-Бланка, розташованого між Буенос-Айресом і гирлом річки Ріо-Негро. За час екскурсії вчений зібрав чимало інформації про місцевих тварин і рослин, зокрема про гуанако, агуті Cavia patagonica, сову Athene cunicularia.
24 серпня «Бігль» прибув до Баїя-Бланки і через тиждень відплив на північ до Ла-Плати. Дарвін лишився на суходолі і вирішив проїхати цей шлях до Буенос-Айреса на конях. Дорогою вчений описував навколишні території, їхній рельєф, флору та фауну, в тому числі південноамериканського нанду Дарвіна та багатьох інших видів птахів. В Пунта-Альті він дослідив тектонічний розріз із численними залишками велетенських тварин і знайшов декілька скелетів — мегатерія (Megatherium), мегалонікса (Megalonyx), сцелідотерія (Scelidotherium), мілодона (Mylodon darwinii), макраухенії (Macrauchenia), токсодона (Toxodon darwinii). На шляху до столиці Аргентини Дарвін перетнув гірський масив Сьєрра-де-ла-Вентана і річки , та Ріо-Саладо. 20 вересня він прибув до Буенос-Айреса, в якому провів тиждень, і 27 вересня вирушив на північний захід до міста Сант-Фе.
Сам Буенос-Айрес — велике місто, і, я думаю, одне з найправильніше збудованих міст у світі. Кожна вулиця йде під прямим кутом до тієї, яку вона перетинає, а паралельні вулиці розташовані через однакові проміжки, й будинки утворюють суцільні прямокутні квартали однакових розмірів, так звані куадри...
Після Буенос-Айреса, 28 вересня, Дарвін прибув до містечка Лухан, потім минув Ареко. В пампасах натураліст спостерігав за місцевими тваринами, зокрема віскашею. 30 вересня Дарвін виїхав до річки Парана, а 3 жовтня дістався Санта-Фе. Через невелику хворобу він два дні пролежав у ліжку. 5 жовтня натураліст переправився через Парану в Санта-Фе-Бахаду, де пробув 5 днів. Тут Дарвін зайнявся розкопками давніх залишків велетенських тварин — схожого на броненосця гліптодона (Glyptodon clavipes) та вимерлого коня (Equus curvidens). 12 жовтня вчений через хворобу був вимушений відплити річкою Парана назад до Буенос-Айреса, куди прибув 20 жовтня, але від гирла річки до міста заради швидкості він пройшов цей шлях на конях. При прибутті Дарвіна не хотіли спочатку пускати до Буенос-Айреса через революцію, яку влаштували прибічники генерала Росаса проти губернатора Балькарсе. Завдяки дружбі з генералом вченого все ж таки пропустили.
Уругвай (друга подорож)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek0zTDFSdmVHOWtiMjVmYzJ0MWJHd3VhbkJuTHpJd01IQjRMVlJ2ZUc5a2IyNWZjMnQxYkd3dWFuQm4uanBn.jpg)
Після затримки на два тижні в Буенос-Айресі, Дарвін відплив на поштовому судні до Монтевідео, столиці Уругваю. «Бігль» стояв там на якорі. Скориставшись його затримкою, вчений спланував собі ще одну екскурсію по країні. 14 листопада він виїхав до Колонія-дель-Сакраменто, містечка на північному березі Ла-Плати, навпроти Буенос-Айреса. Переїзд розтягся на 3 дні, і 17 листопада Дарвін був на місці. Тут він спостерігав за биками дуже рідкісної породи, яких в Уругваї та Аргентині називають ньята. Вони були дуже схожі на вимерлих в Індії жуйних тварин — сиватерій, тому череп, який натураліст знайшов, був дуже цінним. 19 листопада екскурсія прибула до містечка , розташованого в гирлі річки Уругвай. Звідси вони направилися на північ, до міста Мерседес на річці Ріо-Негро, притоці Уругваю. Пробувши там кілька днів, екскурсія повернула назад до Монтевідео, але вже по прямій. По дорозі Дарвін заїхав до одного ранчо, де придбав у господаря череп вимерлої тварини токсодона. 28 листопада вчений прибув до Монтевідео, звідки 6 грудня на кораблі «Бігль» відплив на південь, до Патагонії.
Аргентина (Патагонія)
Дорогою до Патагонії Дарвін досліджував комах, які знаходились в повітрі над морем, або ж у самій воді далеко від берега, та членистоногих, особливо ракоподібних. 23 грудня експедиція прибула до бухти Бажання (на південь від сучасного міста Комодоро-Рівадавія), де були руїни старого іспанського поселення. Зійшовши на берег, Дарвін став досліджувати місцеву флору та фауну. Його увагу привернули комахи, плазуни та птахи, а також гуанако. Описавши геологію та рельєф Патагонії, вчений дійшов думки про особливу історію цього краю. 9 січня 1834 року «Бігль» кинув якір у бухті , що за 210 км на південь. Тут Дарвін дослідив різноманіття комах на солоних озерах-лагунах. Також було знайдено скелет вимерлої тварини — макраухенії (Macrauchenia patagonica). Пробувши в бухті 8 днів, експедиція рушила далі на південний схід, до Фолклендських островів.
Фолклендські острови
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcyTDBaaGJHdHNZVzVrZDI5c1psOUVkWE5wWTNsdmJsOWpkV3h3WVdWMWN5NXFjR2N2TVRnd2NIZ3RSbUZzYTJ4aGJtUjNiMnhtWDBSMWMybGplVzl1WDJOMWJIQmhaWFZ6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
1 березня 1833 року та 16 березня 1834 року «Бігль» ставав на якір у затоці , що біля острова Східний Фолкленд. Саме з другою поїздкою на кораблі був присутній Дарвін. З двома аргентинцями вчений здійснив невелику екскурсію на конях по острову. Під час неї він дослідив його геологію та рельєф, описав бідний світ флори та фауни. На острові натураліст зустрів табун диких коней, 1764 року завезених сюди французами, та стада корів. Серед ендеміків було описано фолклендського вовка та кілька видів птахів — південна каракара (Caracara plancus), пінгвін Aptenodytes demersa, гуси: Anas magellanica, Anas brachyptera та Anas antarctica. Дарвін спостерігав і за «коралінами» — морськими коралоподібними тваринами (переважно гідроїдними та мохуватками), яких він відносив до нині застарілих родів Flustra, Eschara, Cellaria і Crisisa. 6 квітня «Бігль» відплив на захід, до річки Санта-Крус.
Аргентина (Санта-Крус)
13 квітня корабель кинув якір у гирлі річки Санта-Крус. Капітан Фіцрой вирішив пройти річкою вверх стільки, скільки дозволить час. До цього це робив тільки капітан Стокс, який у цій експедиції обіймав посаду помічника. Підніматись вверх по річці проти течії було дуже складно, тому корабель лишився в бухті, а подорож продовжили на трьох шлюпках. Почалась вона 19 квітня й тривала 3 тижні. По дорозі до витоків Санта-Крус Дарвін описував і досліджував геологію Патагонії. 5 травня капітан Фіцрой вирішив повертатись назад, пройшовши при цьому 270 км (загальна довжина річки 365 км). 8 травня експедиція повернулась до «Бігля».
Чилі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk00TDBoTlUxOUNaV0ZuYkdWZmFXNWZVM1J5WVdsMGMxOXZabDlOWVdkbGJHeGhiaTVxY0djdk1qQXdjSGd0U0UxVFgwSmxZV2RzWlY5cGJsOVRkSEpoYVhSelgyOW1YMDFoWjJWc2JHRnVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
В кінці травня 1834 року «Бігль» зі сходу зайшов в Магелланову протоку. Біля мису Грегорі експедиція зустріла патагонців, народ який мав досить великий зріст. Дарвін описав їх та їхній побут, навіть хотів узяти трьох із собою. 1 червня експедиція прибула до бухти Голоду, де вчений описав рельєф навколишніх берегів, місцеву флору та фауну. Серед рослин Дарвін дослідив місцеві вічнозелені букові ліси, серед тварин — мишеподібних гризунів, туко-туко, тюленів та інших звірів, а також птахів. 8 червня «Бігль» відплив далі Магеллановою протокою, але останню ділянку Фіцрой вирішив пройти нововідкритим в південно-західному напрямку. 10 червня експедиція вийшла в Тихий океан і 28 червня досягла острова Чилое. Звідси почались картографічні знімання західного узбережжя Південної Америки від півострова на півдні до міста Кальяо (Перу) на півночі, архіпелагів Чилое та Чонос.
23 липня «Бігль» кинув якір у порту міста Вальпараїсо, головному порту Чилі. Тут експедиція могла спостерігати за горою Аконкагуа, найвищою точкою Південної Америки:
Ця неправильна конічна громада піднімається вище за Чимборасо; згідно з вимірами, виконаними офіцерами на «Біглі», висота її не менше 23 000 футів. Взагалі, Кордильєри, що оглядаються звідси, більшою частиною своєї краси зобов'язані особливостям тутешнього повітря. Коли сонце заходило в Тихий океан, чудесно було спостерігати, як чітко вирисовувались їхні суворі обриси і як різноманітні й ніжні при цьому були їхні відтінки.
14 серпня Дарвін провів екскурсію на конях, щоб геологічно дослідити підніжжя Анд, які не були вкриті снігом. 15 серпня вчений відвідав долину Кільйота, 17 серпня — піднявся на гору [en], 19 серпня прибув до містечка , де пробув тиждень. 26 серпня Дарвін провів екскурсію в закриту долину , звідки дістався столиці Чилі — Сантьяго. В цьому місті він пробув тиждень і 6 серпня прибув до Ранкагуа, 13 серпня — в , звідки повернули на місто Сан-Фернандо. 27 серпня вчений вернувся до міста Вальпараїсо і через хворобу пробув там до кінця жовтня. Під час екскурсій по центральному Чилі Дарвін проводив цінні для науки спостереження за рельєфом, геологією та кліматом місцевості. Меншу увагу він приділяв флорі та фауні.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelEwTDBGaWRHRnZMVkJoY25GMVpWOU9ZV05wYjI1aGJGOURhR2xzYnlWRE15VkJPUzVxY0djdk1qQXdjSGd0UVdKMFlXOHRVR0Z5Y1hWbFgwNWhZMmx2Ym1Gc1gwTm9hV3h2SlVNekpVRTVMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
10 листопада «Бігль» відплив на південь для картографічного знімання і 21 листопада прибув до міста Сан-Карлос, головного міста острова Чилое. 24 листопада дві шлюпки під командуванням Салівена були направлені для знімання східного узбережжя, сам «Бігль» займався зйомкою західного та південного берегів острова, Дарвін пройшов острів на конях спочатку до північного краю, а 30 листопада прибув на схід, де зустрівся з усією експедицією. 1 грудня корабель відплив до острова , потім до острова . 10 грудня «Бігль» направився на південь і 13 грудня досягнув архіпелагу Чонос. Пробувши там до 18 грудня корабель повернув на південь і 30 грудня досягли півострова . 7 січня 1835 року експедиція повернулась до архіпелагу Чонос, де пробула тиждень. Дарвін займався описом та дослідженням геології островів, при цьому не виключаючи дослідження флори та фауни. Було описано багато рослин, які утворюють ліси на островах — астелія (Astelia), донатія (Donatia), мирт (Myrtus), водяниця (Empetrum), ситник (Juncus), серед тварин — калан, миша, гризуни нутрія і капібара, птахи чеукау, буревісники та підкоришники.
15 січня «Бігль» вийшов із гавані Лоу, що на півночі архіпелагу Чонос, і через 3 дні кинув якір удруге в бухті порту Сан-Карлос на острові Чилое. 19 січня експедиція спостерігала виверження вулкана Осорно, яке збіглося з виверженням Аконкагуа та Косігуїни. Це Дарвіна дуже зацікавило, адже вулкан Косігуїна не вивергався 26 років, а Аконкагуа взагалі проявляв активність дуже рідко. Капітан Фіцрой проводив знімання уздовж західного берега острова, а Дарвін перетнув його зі сходу в меридіональному напрямку. На шляху він завітав до озер та до поселень індіанців. 4 лютого «Бігль» відплив від Чилое на північ і 8 лютого прибув у Вальдивію. 11 лютого Дарвін провів невелику екскурсію околицями, 20 лютого став свідком землетрусу, найсильнішого в цьому місті за всю його історію. 4 березня експедиція прибула до порту Талькауано міста Консепсьйон, де після землетрусу залишилися тільки руїни. Пробувши тут 3 дні, корабель відплив до Вальпараїсо, і 11 березня кинув якір в його порту. Дарвін від'їхав до Сантьяго, звідки мав намір провести похід через Анди до аргентинського міста Мендоса.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekpoTDAxbGJtUnZlbUZmWTJsMGVTNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RUV1Z1Wkc5NllWOWphWFI1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
18 березня екскурсія вийшла в бік перевалу Портільйо. Дорогою Дарвін вів записи з досліджень геології навколишніх гір. 23 березня вчений перетнув перевал й почав спуск крутим східним схилом Анд. 27 березня екскурсія дісталась міста Мендоса, а 29 березня повернула назад, але вже через перевал Успальята, що знаходився трохи північніше. 1 квітня Дарвін перейшов перевалом, 4 квітня досягнув Моста Інків і 10 квітня прибув назад до Сантьяго. Через кілька днів він повернувся до Вальпараїсо, де зустрівся з кораблем «Бігль».
27 квітня Дарвін організував нову екскурсію на північ країни, а саме за маршрутом Вальпараїсо — Кокімбо — — Копіапо. Саме в Копіапо його мав забрати капітан Фіцрой, і звідти направитись на північ до Галапагоських островів. Спочатку подорож проходила уздовж тихоокеанського узбережжя, але потім повернула вглиб Чилі, перетинаючи долини багатьох річок. 14 травня Дарвін дістався до Кокімбо, де описав геологію місцевих терас, складених із залишків древніх молюсків. 2 червня екскурсія досягла Гуаско, де пройшли пустельними рівнинами і стали свідками ще одного землетрусу, а 22 червня — Копіапо. Оскільки «Бігль» ще не прибув до порту, Дарвін провів невелику подорож до Анд, і 1 липня повернувся назад. 4 липня прибув корабель, який наступного дня відплив з Копіапо.
Через Тихий океан
12 липня експедиція прибула до перуанського міста Ікіке, де Дарвін оглянув навколишні землі. 19 липня «Бігль» прибув до Кальяо, головного порту країни, розташованого поблизу столиці — Ліми. Зробивши екскурсію околицями, Дарвін уперше побачив і описав таке явище, як Ель-Ніньйо. Пробувши в Перу до початку вересня, експедиція 7 вересня рушила на північний захід до Галапагоських островів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDAxaGNtbHVaV2xuZFdGdVlUQXpMbXB3Wnk4eU1EQndlQzFOWVhKcGJtVnBaM1ZoYm1Fd015NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
З 15 вересня до 20 жовтня «Бігль» простояв на Галапагоських островах, провівши тут картографічні зйомки. Дарвін досліджував геологію та біологію островів. 17 вересня він висадився на острові Чатем (Сан-Крістобаль), де описав місцеву флору, зокрема його зацікавив один чагарник родини молочайних. 23 вересня Дарвін побував на острові Чарлз (Флореана). 29 вересня корабель проплив поряд із найбільшим островом Альбемарл (Ісабела) і потрапив в бурю між ним та островом Нарборо (Фернандіна). 8 жовтня експедиція прибула на острів Джеймс (Сантьяґо), названий разом з островом Чарлз за іменами англійських королів із династії Стюартів. Провівши численні дослідження місцевої флори та фауни, Дарвін описав її та зібрав досить велику колекцію тварин і рослин. Серед ссавців він виділив мишу, серед птахів зібрав 26 екземплярів, особливо каракара та сплюшка. Дарвін дослідив різноманітну групу пов'язаних птахів, поширених на островах, яких він назвав «зябликами» за аналогією з європейською групою. Завдяки ним учений довів, що різноманітність тваринних форм залежить насамперед від їхнього місця проживання — трансмутація видів. Серед плазунів-ендеміків він виділив ігуан роду Amblyfhynchus, які, на відміну від інших представників роду, могли плавати у морі. Зібравши майже повну колекцію місцевих комах, Дарвін дійшов висновку, що не бачив біднішої на цих тварин місцевості у світі.
Таблиця кількості видів тварин на Галапагоських островах:
Острів | Всі види | Загальні види | Ендеміки островів | Ендеміки даного острова |
---|---|---|---|---|
Джеймс | 71 | 33 | 38 | 30 |
Альбемарл | 46 | 18 | 26 | 22 |
Чатем | 32 | 16 | 16 | 12 |
Чарлз | 68 | 39 | 29 | 21 |
Закінчивши зйомку Галапагоських островів, «Бігль» направився на захід, до острова Таїті. Перетнувши острови Туамоту, експедиція прибула на Таїті 15 листопада. Дарвін мав можливість вивчити геологію коралових островів та рифів, що послужило матеріалом для написання його книги «Будова та розподіл коралових рифів». 22 листопада вчений мав можливість побувати в столиці Французької Полінезії — Папеете. Після зустрічі з таїтянським парламентом, капітан Фіцрой запросив на корабель таїтянську королеву , яка відвідала його 25 листопада.
Цікавий факт. Вожді Таїті запросили капітана Фіцроя до своєї резиденції. Вони розпитували його про міжнародні звичаї та закони, що стосуються використання кораблів та щодо іноземців. За деякими пунктами зразу ж видавалися відповідні закони для Таїті.
Наступного дня, 26 листопада, «Бігль» відчалив з Папеете і направився до Нової Зеландії, куди прибув тільки 21 грудня. Корабель кинув якір в бухті , що на півночі Північного острова. Дарвін мав можливість вивчити геологію острова та його рельєф. Він дослідив невеликі пагорби, які аборигени маорі використовували як укріплення і називали їх па. Вчений провів екскурсію по острову до містечка , потім піднявся вверх по річці й пройшов до селища , де він описав незвичні скелі. 30 грудня експедиція вийшла з бухти Айлендс і направилась до Австралії.
Австралія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelUwTDBoTlUwSmxZV2RzWlM1cWNHY3ZNakF3Y0hndFNFMVRRbVZoWjJ4bExtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
21 січня 1836 року корабель «Бігль» прибув в бухту Порт-Джексон, що в Сіднеї, Австралія. Дарвін одразу ж, ввечері дня прибуття, пройшовся містом та околицями. 16 січня він організував екскурсію на захід до Батерста, і вже через день він був біля підніжжя Блакитних гір. По дорозі він заїжджав в декілька ферм, спостерігав за місцевою фауною. Вона вразила його своєю дивовижністю та своєрідністю. Дарвін був у захваті від качкодзьобів та кенгуру. 22 січня він вирішив повернутись і 30 січня на кораблі відплив до Хобарта, що на острові Тасманія.
5 лютого експедиція прибула в бухту на Тасманії. Дарвін зібрав інформацію про туземців, про те як їх виселяли з рідного острова і переселяли на невеликий острів , що в Бассовій протоці. 7 лютого «Бігль» відплив на захід і 6 березня досягнув , що на південно-західному краю материка. Пробувши там 8 днів, вчений дослідив залишки коралових рифів на суходолі. 14 березня корабель взяв курс на Кокосові острови в Індійському океані.
Через Індійський океан
1 квітня експедиція досягнула Кокосових островів, розташованих за 1150 км на південний захід від берегів Суматри. Дарвін дослідив місцеву флору й дійшов висновку, що вся її занесли сюди хвилі з півночі, що вона складається всього з 20 видів дикорослих рослин, які відносяться до 19 різних родів 16 різних родин. Серед тварин, яких було ще менше, ніж рослин, учений описав завезених сюди щурів, декілька голенастих птахів, ящірку, 13 видів павуків, одного жука та кокосового краба (Birgos latro).
12 квітня «Бігль» вийшов із лагуни і направився на захід до острова Маврикій. 29 квітня експедиція досягла його північного мису. 1 травня Дарвін провів екскурсію по Маврикію, описавши геологію та рельєф цього вулканічного острова. Два дні він відпочивав в маєтку капітана Ллойда, який був відомий своїми картографічними зніманнями Панамського перешийка. 5 травня вчений разом із капітаном здійснили похід до Чорної річки, щоб оглянути підняті коралові породи. 9 травня «Бігль» покинув порт Порт-Луї й направився до мису Доброї Надії.
Африка
31 травня експедиція «Бігля» прибула до південного краю Африки — мису Доброї Надії й зупинилася в бухті , що біля Кейптауна. Наступного дня, 1 червня, Дарвін здійснив похід вглиб Південної Африки. Він оглянув навколишні території, але не досліджував флору чи фауну. У щоденнику та книзі «Подорож…» цей візит згадано так:
9 травня ми відплили з Порт-Луї, і, зайшовши на шляху на Мис Доброї Надії, 8 липня зупинились біля острова Святої Єлени.
16 червня капітан Фіцрой вивів корабель з Південної Африки, і вже 8 липня експедиція досягла острова Святої Єлени. Дарвін провів низку екскурсій по острову та зробив декілька досліджень місцевої флори. Його увагу привернули ендемічні види молюсків, більшість яких були вимерлими. Було зібрано колекцію мушель із 16 видів, 7 з яких — ендеміки. Вчений звернув увагу і на місцевих птахів. 19 липня «Бігль» прибув на острів Вознесіння, на якому вчений знайшов чорних щурів, завезених сюди мореплавцями. 23 липня експедиція відчалила з острова і взяла курс на Бразилію, місто Баїя.
Повернення
1 серпня Дарвін прибув до Бразилії й, пробувши там 4 дні, провів низку довгих прогулянок. 6 серпня «Бігль» вийшов із гавані Баїї й направився на північний схід до островів Кабо-Верде. Однак через бурю та зустрічні вітри, він мусив 12 серпня зайти в гавань міста Пернамбуку. Пробувши в Бразилії ще тиждень, експедиція 19 серпня все ж таки покинула береги Південної Америки.
21 серпня «Бігль» перетнув екватор і вже 31 серпня кинув якір у порту міста Прая, що на островах Зеленого мису. 4 вересня корабель вирушив на північ до Азорських островів, куди прибув тільки 20 вересня. Там експедиція провела 4 дні, після чого відплила на північ до Великої Британії. 2 жовтня «Бігль» прибув до містечка Фалмут, де Дарвін зійшов на берег, а корабель поплив далі, до Девонпорту.
З останніх слів Дарвіна, опублікованих у «Подорожі натураліста навколо світу на кораблі „Бігль“»:
На кінець відзначу, що, на мій погляд, для молодого натураліста не може бути нічого кращого за мандрівку в дальні країни. Вона водночас і загострює, і частково заспокоює ту потребу й жагу, які, як відзначив сер Дж. Гершель, відчуває людина навіть тоді, коли у всіх фізичних потребах вона повністю задоволена.
Наслідки подорожі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhtTDA5eWFXZHBibDl2Wmw5VGNHVmphV1Z6TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxUGNtbG5hVzVmYjJaZlUzQmxZMmxsY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Величезний фактичний матеріал з геології та зоології, зібраний Дарвіном під час подорожі та надалі оброблений як ним самим, так і іншими дослідниками, ліг в основу низки капітальних творів:
- Зоологічні результати подорожі на «Біглі» (1839-1843) — 5 томів, під редакцією самого Дарвіна;
- геологічні результати подорожі, 3 томи:
- монографія про сучасних викопних вусоногих раків, 4 томи (1851—1854);
- велика кількість статей із геології, зоології та інших питань, опублікованих у журналах (1837—1858);
- Подорож натураліста навколо світу на кораблі «Бігль» (1839) — вперше була перекладена на російську мову в 1871 році Є. Бекетовою;
- Автобіографія;
- Походження видів (1859).
Далі подана цитата з книги «Походження видів»:
«Подорожуючи на кораблі "Бігль" як натураліст, я був вражений деякими фактами, що стосувались розподілу органічних істот в Південній Америці, та геологічним відношенням між минулими та сучасними мешканцями цього континенту. Факти ці... освітлюють деякою мірою походження видів — цю таємницю із таємниць...
Однак великий результат подорожі Дарвіна став відомий світові тільки через 23 роки після повернення вченого на батьківщину, 1859 року, коли вийшло його «Походження видів». Досить великого значення набули скам'янілі рештки викопних тварин, знайдені Дарвіном. Нині вони експонуються у великих музеях Європи та США і мають цінне наукове значення.
Література
- Подорож натураліста навколо світу на кораблі «Бігль». Лондон, 1839 (англ.)
- Сочинения в двух томах. Типография И. Н. Скороходова, Санкт-Петербург, 1896 г. Т. 1, Ч. 1. ([1] [ 17 травня 2021 у Wayback Machine.])
- Путешествие вокруг света на корабле «Бигль». Происхождение видов. Типография И. Н. Скороходова, 1896 г. ([2] [ 7 листопада 2008 у Wayback Machine.])
- Сочинения в девяти томах. Государственное издательство биологической и медицинской литературы, Москва — Ленинград, 1935 г. Т. 1. ([3] [ 7 березня 2014 у Wayback Machine.])
- Електронний варіант видання 1935 року [ 22 квітня 2013 у Wayback Machine.]. (рос.)
- Путешествие натуралиста вокруг света на корабле «Бигль». Издательство Детской Литературы. 1936 г. ([4] [ 6 травня 2021 у Wayback Machine.])
- Путешествие натуралиста вокруг света на корабле «Бигль». Издательство Академии наук СССР, Москва-Ленинград. 1941 г. ([5] [ 6 квітня 2009 у Wayback Machine.])
- Путешествие натуралиста вокруг света на корабле «Бигль». Государственное издательство географической литературы, Москва. 1953 г. ([6] [ 28 березня 2013 у Wayback Machine.])
- Путешествие натуралиста вокруг света на корабле «Бигль». Москва, Географгиз, 1955 г. ([7] [ 14 грудня 2008 у Wayback Machine.])
- Путешествие натуралиста вокруг света на корабле «Бигль». Москва, Мысль, 1976. ([8] [ 6 квітня 2009 у Wayback Machine.]), 1977 ([9] [ 8 квітня 2009 у Wayback Machine.]), 1983 ([10] [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.]),
- The Voyage of the «Beagle». Wordsworth Editions Limited, 1997, ()
- The Voyage of the Beagle. Random House (USA). 2000, ([12] [ 5 березня 2016 у Wayback Machine.])
- Darwin Manuscript. Power Business Publishing. ([13] [ 20 листопада 2008 у Wayback Machine.])
Примітки
- Neve, Michael (1989), «Introduction», in Darwin, Charles, Voyage of the Beagle: Charles Darwin's Journal of researches, London: Penguin Books,
- Barlow, Nora ed. 1933. Charles Darwin's diary of the voyage of H.M.S. Beagle. Cambridge: University Press. с. 3-5. оригіналу за 15 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 33. оригіналу за 4 вересня 2014. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- From J. S. Henslow1. 4 August 1831. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
- To J. S. Henslow. 30 August 1831. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 19. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Darwin, C. R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Journal and remarks. 1832-1836. London: Henry Colburn. с. 1. оригіналу за 21 жовтня 2012. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Browne, E. Janet (1995), Charles Darwin: vol. 1 Voyaging, London: Jonathan Cape,
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 56. оригіналу за 8 листопада 2014. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 24. оригіналу за 21 жовтня 2012. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 48. оригіналу за 23 травня 2011. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 94. оригіналу за 3 лютого 2016. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Darwin, C. R. 1871. The descent of man, and selection in relation to sex. London: John Murray. Volume 1. 1st edition. с. 180. оригіналу за 20 жовтня 2012. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Desmond, Adrian; Moore, James (1991), Darwin, London: Michael Joseph, Penguin Group,
- To Caroline Darwin. 20 September 1833. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 195. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Barlow, Nora ed. 1967. Darwin and Henslow. The growth of an idea. London: Bentham-Moxon Trust, John Murray. с. 92. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- 'A man who has seen half the world': Introduction to the Banda Oriental Notebook. оригіналу за 10 квітня 2010. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- To J. S. Henslow1. March 1834. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
- Keynes, Richard ed. 2000. Charles Darwin's zoology notes & specimen lists from H.M.S. Beagle. Cambridge: Cambridge University Press. с. Introduction. оригіналу за 6 грудня 2008. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Herbert, Sandra. 1991. Charles Darwin as a prospective geological author. British Journal for the History of Science 24: 159-192. с. 187. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Darwin, C. R. 'The position of the bones of Mastodon (?) at Port St Julian is of interest'. (2.1835) CUL-DAR42.97-99 Transcribed and edited by John van Wyhe. с. 1. оригіналу за 18 червня 2008. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- 'Hurrah Chiloe': an introduction to the Port Desire Notebook. Архів оригіналу за 22 серпня 2011. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 292. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Darwin in Galapagos. оригіналу за 14 серпня 2011. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)/
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 33. оригіналу за 4 вересня 2014. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 364. оригіналу за 3 березня 2016. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 380. оригіналу за 24 травня 2011. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 408. оригіналу за 23 травня 2011. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- Keynes, R. D. ed. 2001. Charles Darwin's Beagle diary. Cambridge: Cambridge University Press. с. 410. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- FitzRoy, R. 1839. Narrative of the surveying voyages of His Majesty's Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836, describing their examination of the southern shores of South America, and the Beagle's circumnavigation of the globe. Proceedings of the second expedition, 1831-36, under the command of Captain Robert Fitz-Roy, R.N. London: Henry Colburn. с. 629. оригіналу за 3 березня 2016. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- To Caroline Darwin. 29 April 1836. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
- 'Coccatoos & Crows': An introduction to the Sydney Notebook. оригіналу за 14 січня 2009. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- 'Runaway Rascals': an introduction to the Despoblado Notebook. оригіналу за 8 вересня 2008. Процитовано 19 червня 2017.(англ.)
- From Susan Darwin. 22 November 1835. оригіналу за 20 серпня 2017. Процитовано 20 серпня 2017.(англ.)
Посилання
- Сайт, присвячений працям Дарвіна [ 29 червня 2005 у Wayback Machine.]. (англ.)
- з присвяченого Чарлзу Дарвіну. (англ.)
- Праці Чарлза Дарвіна [ 14 січня 2018 у Wayback Machine.]. (англ.)
- Портал, присвячений Дарвіну [ 1 грудня 2018 у Wayback Machine.]. (англ.)
Ця стаття належить до Української Вікіпедії. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Navkolosvi tnya po dorozh Cha rlza Da rvina podorozh Charlza Roberta Darvina na korabli Bigl u 1831 1836 rokah zavdyaki yakij uchenij zapochatkuvav evolyucijne vchennya postavivshi biologiyu na dosit micnu naukovu osnovu Poryad iz vidomimi naukovimi ekspediciyami XIX stolittya cya mandrivka pid komanduvannyam kapitana Roberta Ficroya zajmaye odne z vidnih misc V istoriyi geografichnih vidkrittiv osoblive znachennya podorozhi nadayut roboti zi znimannya miscevosti dlya nanesennya na mapu tochnih beregovih obrisiv pivdennoyi chastini Pivdennoyi Ameriki ta techiyi richki Santa Krus Odnak vsesvitnyu slavu Biglya pov yazuyut same z Charlzom Darvinom Navkolosvitnya podorozh Charlza DarvinaKorabel Bigl na yakomu Darvin zdijsniv podorozh akvarel Korabel Bigl na yakomu Darvin zdijsniv podorozh akvarel Krayina Velika BritaniyaData pochatku 27 grudnya 1831 rokuData zakinchennya 2 zhovtnya 1836 rokuKerivnik kapitan Robert FicrojSkladkapitan 12 oficeriv bocman 42 matrosi i 8 yung shturman likar naturalist Charlz Darvin instrumentalnij majster hudozhnik kreslyar misioner 3 tubilciMarshrut1 Devonport 2 Tenerife 3 ostrovi Zelenogo Misu 4 Bayiya 5 Rio de Zhanejro 6 Montevideo 7 Folklendski ostrovi 8 Valparayiso 9 Lima 10 Galapagoski ostrovi 11 Tayiti 12 Nova Zelandiya 13 Sidnej 14 Hobart 15 16 Kokosovi ostrovi 17 Mavrikij 18 Kejptaun 19 Bayiya 20 Azorski ostrovi Dosyagnennyamaterial zibranij Darvinom pid chas podorozhi posluzhiv osnovoyu dlya 9 knig v tomu chisli i znamenitoyi Pohodzhennya vidiv Nanesennya na kartu tochnih beregovih obrisiv pivdennoyi chastini Pivdennoyi Ameriki Marshrut navkolosvitnoyi podorozhi Biglya 1831 1836 rokiPeredumovi podorozhiZavdannya postavleni britanskim Admiraltejstvom v oficijnih dokumentah Darvin sformulyuvav u svoyemu Shodenniku doslidzhen Pershim zavdannyam bula detalna zjomka shidnih i zahidnih beregiv Pivdennoyi Ameriki ta prileglih ostroviv Na osnovi cogo znimannya ekspediciya mala sklasti tochni morski mapi yaki b polegshili plavannya korabliv u cih vodah Z p yati rokiv plavannya Biglya bilshist chasu j bula vitrachena same na ce Korabel perebuvav bilya shidnih i zahidnih beregiv Pivdennoyi Ameriki 3 5 roku z 28 lyutogo 1832 do 7 veresnya 1835 roku Kapitan Ficroj dostaviv v Admiraltejstvo ponad 80 map riznih chastin uzberezhzhya ta ostroviv 80 planiv buht i gavanej z vkazannyam usih yakirnih zupinok i 40 malyunkiv pejzazhiv vidvidanih misc Druge zavdannya polyagalo u stvorenni lancyuga hronometrichnih vimiriv u poslidovnomu ryadi tochok navkolo zemnoyi kuli dlya tochnogo viznachennya meridianiv cih tochok Same dlya vikonannya cogo zavdannya Bigl j povinen buv zdijsniti navkolosvitnyu podorozh perekonatis u pravilnosti hronometrichnogo viznachennya dovgoti mozhna pri umovi sho viznachennya za hronometrom dovgoti bud yakoyi vihidnoyi tochki zbigatimetsya z takimi zh viznachennyami dovgoti ciyeyi tochki sho provodilos po povernennyu do neyi pislya peretinu zemnoyi kuli Ci zavdannya dosit vidkrito zasvidchuvali istinni cili yaki staviv britanskij uryad sporyadzhayuchi dorogi ekspediciyi Volodarka moriv yaka vtratila pivnichnoamerikanski koloniyi napravila svoyi ustremlinnya na Pivdennu Ameriku Prodovzhuyuchi staru borotbu z kolis mogutnoyu Ispaniyeyu Velika Britaniya v pershij tretini XIX stolittya virishila vikoristati vnutrishni doslidzhennya v latinoamerikanskih respublikah yaki neshodavno ogolosili sebe nezalezhnimi Pidgotovka do podorozhiCharlz Darvin Charlzu Darvinu bulo todi 23 roki vin buv dostatno pidgotovlenim dopitlivim ta energijnim naturalistom a pislya podorozhi povernuvsya vzhe vchenim yakij stoyav na porozi vidkrittya golovnih zakonomirnostej rozvitku zhittya na Zemli Uzyati uchast u podorozhi Darvinu zaproponuvav profesor Genslo u zv yazku z tim sho astronom iz Kembridzhskogo universitetu profesor Dzh Pikok do yakogo zvernulis z prohannyam rekomenduvati naturalista na Bigl ne zmig znajti potribnoyi lyudini j prosiv dopomogti V listi do Darvina vid 24 serpnya 1831 roku Genslo pisav Ya zayaviv sho vvazhayu Vas z usih kogo znayu najbilsh pidhodyashim dlya ciyeyi cili Ya stverdzhuyu ce ne tomu sho bachu u Vas zakinchenogo naturalista a z tiyeyi prichini sho Vi dosit specializuvalis v kolekcionuvanni sposterezhenni j mozhlivosti vidmichati vse te sho zaslugovuye buti vidmichenim v prirodnij istoriyi Ne vpadajte cherez skromnist v sumnivi abo perestorogi shodo svoyeyi nezdatnosti bo zapevnyayu Vas ya vpevnenij sho Vi same ta lyudina yaku voni shukayut Darvin pribuv do Londona dlya peremovin iz Ficroyem Deyakij chas kapitan ne davav jomu vidpovidi shodo svoyeyi zgodi na jogo kandidaturu Darvin diznavsya sho duzhe serjozno rizikuvav buti vidtorgnutim cherez formu svogo nosa Ficroj garyachij poslidovnik Lafatera vvazhav sebe tonkim fizionomistom i buv vpevnenij sho mozhe suditi pro harakter lyudini za risami yiyi licya Vin sumnivavsya chi maye lyudina z takim nosom yak u Darvina dosit energiyi ta rishuchosti dlya zdijsnennya podorozhi Na pochatku veresnya Charlza vse taki vklyuchili do skladu ekspediciyi Odnak jomu dovelosya samomu pridbati sobi vse ekipiruvannya do togo zh vin ne otrimuvav zarobitnoyi platni Britanskij uryad sporyadzhayuchi ekspediciyu ne hotiv brati na sebe zhodnoyi turboti pro naturalista vvazhayuchi ne obov yazkovoyu jogo prisutnist u skladi ekspediciyi Ale na prisutnosti takogo vchenogo napolyagav sam Ficroj Brig Bigl Korabel Bigl Bigl buv dobre zbudovanim nevelichkim brigom vodomistkistyu 235 tonn Osnashenij 6 garmatami Do ciyeyi podorozhi korabel plavav timi zh vodami u 1826 1830 rokah z korablem Edvencher Po zakinchenni ekspediciyi Charlza Darvina vin zrobiv she dva plavannya 1837 1841 roki pid komanduvannyam Dzhona Vikema dlya gidrografichnogo znimannya pivnichnogo uzberezhzhya Avstraliyi ta dolin tamteshnih richok 1841 1843 roki pid komanduvannyam Dzhona Stoksa dlya gidrografichnogo znimannya beregiv Novoyi Zelandiyi U 1845 1870 rokah Bigl nis beregovu sluzhbu v Sautendi v girli richki Temza Sklad ekspediciyiKapitan Robert Ficroj Do skladu ekspediciyi vhodili kapitan korablya nachalnik ekspediciyi ta kerivnik zjomok Robert Ficroj 2 lejtenanti Dzhon Vikem ta Bartolomyu Dzhon Saliven pomichnik kerivnika znimannya shturman Dzhon Stoks likar komanda korablya z 10 oficeriv bocman 42 matrosi ta 8 yung naturalist Charlz Darvin instrumentalnij majster yakogo zaprosiv sam kapitan i osobisto viplachuvav jomu platnyu hudozhnik ta kreslyar en yakogo v Montevideo zaminiv cherez hvorobu Konrad Martens misioner R Mattyus yakij pryamuvav na Vognyanu Zemlyu dlya nasadzhennya hristiyanstva sered tuzemciv tri tubilci z Vognyanoyi Zemli vivezeni Ficroyem u poperednyu ekspediciyu PodorozhCherez Atlantichnij okean 27 grudnya 1831 roku korabel Bigl vijshov z portu mista Devonport Velika Britaniya pislya togo yak dvichi ne mig rozpochati plavannya cherez silni pivdenno zahidni vitri 6 sichnya 1832 roku ekspediciya pribula do ostrova Tenerife v grupi Kanarskih ostroviv ale visaditis na bereg ne mala zmogi cherez zastorogu shodo zahvoryuvanosti miscevih zhiteliv na holeru Postoyavshi na rejdi deyakij chas voni rushili dali i vzhe 16 sichnya pribuli do ostrova Santyagu sho v grupi ostroviv Zelenogo Misu j kinuli yakir bilya mista Porto Praya Darvin proviv oglyad ostrova opisav jogo geologiyu ta relyef Z morya okolici Porto Praya viglyadayut pustelnimi Vulkanichnij vogon minulih vikiv i burliva speka tropichnogo soncya zrobili grunt v bagatoh miscyah nepridatnim dlya roslinnosti Miscevist postupovo pidnimayetsya plaskimi ustupami po yakih rozkidani deinde konichni pagorbi z zatuplenimi vershinami a na gorizonti tyagnetsya nepravilnij lancyug bilsh visokih gir Naturalist provodiv doslidzhennya tamteshnih ptahiv ta tvarin Razom iz dvoma oficerami spochatku proviv ekskursiyu do selisha Ribejra Grandi sho v dolini Svyatogo Martina de voni oglyanuli ruyini forteci j soboru ta cerkvu de buli mogili miscevih gubernatoriv XV XVI stolit Piznishe Darvin zdijsniv pohid do selish San Domingos v centri ostrova ta de zrobiv opis miscevih ptahiv Na ostrovi Santyagu Darvin doslidiv pil sho opadaye zranku pislya tumanu i viznachiv sho vin skladayetsya z infuzorij z kremniyevimi pancirami ta kremniyevoyi roslinnoyi tkanini Pered vid yizdom vin proviv sposterezhennya za miscevimi morskimi tvarinami zokrema vosminogami 8 lyutogo ekspediciya pokinula Kabo Verde j 16 lyutogo dosyagla skel Svyatogo Pavla de j stala na drejf Darvin sposterigav za miscevimi ptahami sho gnizdilis na skelyah ta inshimi tvarinami Zrobivshi opis i sposterezhennya skel prijshov do dumki sho voni utvorilis zavdyaki koralovim rifam ce sposterezhennya dalo pochatok knizi Budova ta rozpodil koralovih rifiv 17 lyutogo ekspediciya peretnula ekvator Braziliya 20 lyutogo ekspediciya pribula do vulkanichnogo ostrova Fernandu di Noronya de Darvin zrobiv opis flori ta fauni doslidiv jogo geologiyu Cherez tizhden 28 lyutogo voni pribuli do mista Bayiya v Braziliyi Darvina duzhe zahopila priroda navkolishnih zemel Vin oglyanuv veliki teritoriyi navkolo mista opisavshi geologiyu ta relyef Zokrema nim bulo prodovzheno rozpochati Gumboldtom pid chas svoyeyi podorozhi do Pivdennoyi Ameriki doslidzhennya siyenitovih porid yaki buli vkriti chornoyu rechovinoyu i nache do blisku naterti grafitom Ne mig Darvin ne oglyanuti miscevih tvarin ta roslin Proviv znachni sposterezhennya za riboyu yizhakom Diodon antennatus i viznachiv sho cya malenka ribka koli potraplyaye do shlunku akuli mozhe proyisti jogo stinki ta navit bik hizhoyi tvarini pri comu vbivayuchi yiyi 18 bereznya korabel Bigl vidpliv z Salvadoru prodovzhivshi navkolosvitnyu podorozh Rio de Zhanejro XIX stolittya Z 27 po 30 bereznya korabel viv kartografichni znimannya bilya ostroviv roztashovanih bilya uzberezhzhya materika Uvagu Darvina privernula chervonuvata morska voda na poverhni yakoyi bulo rozkidane nibi sino Provivshi pevni doslidzhennya vin dijshov dumki sho vona mala takij kolir ta viglyad cherez vmist v nij cilindrichnih zelenih vodorostej yakih vidnosili do rodini Confervae Ce yavishe v moryakiv malo nazvu morskoyi struzhki 4 kvitnya ekspediciya pribula do mista Rio de Zhanejro de v navkolishnih vodah provodili zjomki Cherez kilka dniv a same 8 kvitnya Darvina zaprosili vidvidati mayetok odnogo anglijcya yakij zhiv na pivnich vid misu Frio Dorogoyu vchenij oglyanuv neveliki ozera laguni na berezi okeanu v yakih vin znajshov kilka riznih vidiv molyuskiv yak morskih tak i prisnovodnih 13 kvitnya grupa pribula do mayetku Sosego senjora Manuela Figireda rodicha odnogo z uchasnikiv ekspediciyi Tut Darvin mav zmogu zibrati neveliku kolekciyu lisovih komah Pislya povernennya do Rio 23 kvitnya vchenij oselivsya v kotedzhi na berezi zatoki Botafogu de viv doslidzhennya ta sposterezhennya za navkolishnoyu prirodoyu Zokrema vin proviv trivali sposterezhennya za nazemnimi planariyami j doviv sho voni ne ye odnimi z kishkovih parazitichnih cherviv do yakih yih vidnosiv Kyuv ye Za chas perebuvannya v kotedzhi na okolici Rio de Zhanejro Darvin provodiv sposterezhennya za miscevimi tvarinami rakanyami komahami v tomu chisli svitlyakami Lampyridae morskimi tvarinami meduzami nereyidami gidroyidnimi rodu pirosomami Kilka raziv vin zdijsnyuvav neveliki ekskursiyi navkolishnimi zemlyami buvav v miscevomu botanichnomu sadu zdijsniv pohid do gori de opisuvav riznih komah zhukiv metelikiv lichinok pavukiv Urugvaj persha podorozh 5 lipnya 1832 roku korabel vijshov iz gavani Rio de Zhanejro j napravivsya na pivden do La Plati 26 lipnya Bigl kinuv yakir u portu Montevideo stolici Urugvayu Nastupni dva roki ekspediciya vela kartografichnu zjomku bilya shidnih i najpivdennishih beregiv Pivdennoyi Ameriki na pivden vid La Plati Pershi 10 tizhniv Darvin meshkav u Maldonado sho na shid vid Montevideo Za cej chas zibrav veliku kolekciyu ssavciv ptahiv 80 vidiv i plazuniv zokrema 9 vidiv zmij Vchenij provodiv nizku ekskursij okolicyami do richki Polanko isp Polanco sho za 70 mil na pivnich u selishe Las Minas pogorbovanu miscevist ta selishe Naturalist opisuvav i doslidzhuvav riznih tvarin zokrema nandu Darvina delfiniv nazvanih na chest kapitana Biglya Delphinus fitzroyi oleniv Cervus campestris chimalo grizuniv zokrema najbilshogo suchasnogo grizuna kapibaru veliku Pislya pershogo vizitu do Urugvayu vsya ekspediciya na Bigli vidplila na pivden do arhipelagu Vognyana Zemlya Vognyana Zemlya Dokladnishe Vognyana Zemlya Vognezemelec Bilya Vognyanoyi Zemli 17 grudnya 1832 roku ekspediciya dosyagla Vognyanoyi Zemli Obignuvshi korabel vijshov u protoku Le Mer i kinuv yakir u buhti Dobrogo Uspihu Chleniv ekspediciyi zustrili tubilci vognezemelci Na bortu korablya buli takozh vognezemelci yakih kapitan Ficroj vzyav u poperednomu plavanni v 1826 1830 rokah na korablyah Edvencher i Bigl a teper hotili povernuti na batkivshinu Z nastupnogo dnya Darvin pochav oglyad ostrova opisav jogo doslidiv bukovi lisi 21 grudnya Bigl znyavsya z yakorya ta proplivshi mimo ostroviv i misu Obmanu dosyag misu Gorn najpivdennishoyi tochki Pivdennoyi Ameriki Cherez negodu ekspediciya probula tut 6 dniv i tilki 30 grudnya rushila na zahid Cherez silni shtormi distatisya ostroviv bulo skladno tomu lishe 15 sichnya 1833 roku zalishivshi korabel i 24 sichnya na 4 shlyupkah kapitan zmig distatis do Vognyanoyi Zemli Povernennya do Biglya vidbulosya cherez protoku Biglya de zaodno bulo provedeno zjomku miscevosti Za ves chas perebuvannya na ostrovah Darvin vikonav nizku cikavih dlya nauki sposterezhen za vognezemelcyami opisav yihnyu zovnishnist povedinku ta istoriyu 28 kvitnya 1833 roku Bigl povernuvsya do Maldonado Urugvaj Udruge na Vognyanu Zemlyu ekspediciya povernulas 2 lyutogo 1834 roku i probula tut do 5 bereznya Argentina La Plata 24 lipnya 1833 roku Bigl vidpliv z Maldonado j 3 serpnya stav na rejd proti girla richki Rio Negro Os yak opisuye ce misce Charlz Darvin Ce najbilsha richka na vsomu protyazi vid La Plati do Magellanovoyi protoki Vona vpadaye v more mil za trista na pivden vid estuariyu La Plati Blizko p yatdesyati rokiv tomu she pri ispanskomu pravlinni tut bulo zasnovano neveliku koloniyu na shidnomu uzberezhzhi Ameriki ce dosi najpivdennishe misce de meshkayut civilizovani lyudi Znajdenij Darvinom skelet Scelidotherium Parizh Nandu Darvina Pterocnemia pennata Z pochatku pributtya Darvin oglyanuv ta opisav navkolishni zemli vivchiv yihnyu geologiyu vidvidav selishe Karmen de Patagones vgoru po richci de buli zrujnovani pid chas napadiv indianciv budivli Ce jogo zacikavilo i vin vid meshkanciv yaki lishilisya zhivimi stav zbirati vidomosti pro cej napad i pro indianciv Takozh jogo uvagu privernuli soloni ozera salines za 28 km vid poselennya Vin doslidiv yihnyu floru ta faunu opisav kilka vidiv vodorostej i rakopodibnih sho meshkali tam 10 serpnya Darvin virishiv provesti ekskursijnij pohid na konyah do mista Bayiya Blanka roztashovanogo mizh Buenos Ajresom i girlom richki Rio Negro Za chas ekskursiyi vchenij zibrav chimalo informaciyi pro miscevih tvarin i roslin zokrema pro guanako aguti Cavia patagonica sovu Athene cunicularia 24 serpnya Bigl pribuv do Bayiya Blanki i cherez tizhden vidpliv na pivnich do La Plati Darvin lishivsya na suhodoli i virishiv proyihati cej shlyah do Buenos Ajresa na konyah Dorogoyu vchenij opisuvav navkolishni teritoriyi yihnij relyef floru ta faunu v tomu chisli pivdennoamerikanskogo nandu Darvina ta bagatoh inshih vidiv ptahiv V Punta Alti vin doslidiv tektonichnij rozriz iz chislennimi zalishkami veletenskih tvarin i znajshov dekilka skeletiv megateriya Megatherium megaloniksa Megalonyx scelidoteriya Scelidotherium milodona Mylodon darwinii makrauheniyi Macrauchenia toksodona Toxodon darwinii Na shlyahu do stolici Argentini Darvin peretnuv girskij masiv Syerra de la Ventana i richki ta Rio Salado 20 veresnya vin pribuv do Buenos Ajresa v yakomu proviv tizhden i 27 veresnya virushiv na pivnichnij zahid do mista Sant Fe Sam Buenos Ajres velike misto i ya dumayu odne z najpravilnishe zbudovanih mist u sviti Kozhna vulicya jde pid pryamim kutom do tiyeyi yaku vona peretinaye a paralelni vulici roztashovani cherez odnakovi promizhki j budinki utvoryuyut sucilni pryamokutni kvartali odnakovih rozmiriv tak zvani kuadri Pislya Buenos Ajresa 28 veresnya Darvin pribuv do mistechka Luhan potim minuv Areko V pampasah naturalist sposterigav za miscevimi tvarinami zokrema viskasheyu 30 veresnya Darvin viyihav do richki Parana a 3 zhovtnya distavsya Santa Fe Cherez neveliku hvorobu vin dva dni prolezhav u lizhku 5 zhovtnya naturalist perepravivsya cherez Paranu v Santa Fe Bahadu de probuv 5 dniv Tut Darvin zajnyavsya rozkopkami davnih zalishkiv veletenskih tvarin shozhogo na bronenoscya gliptodona Glyptodon clavipes ta vimerlogo konya Equus curvidens 12 zhovtnya vchenij cherez hvorobu buv vimushenij vidpliti richkoyu Parana nazad do Buenos Ajresa kudi pribuv 20 zhovtnya ale vid girla richki do mista zaradi shvidkosti vin projshov cej shlyah na konyah Pri pributti Darvina ne hotili spochatku puskati do Buenos Ajresa cherez revolyuciyu yaku vlashtuvali pribichniki generala Rosasa proti gubernatora Balkarse Zavdyaki druzhbi z generalom vchenogo vse zh taki propustili Urugvaj druga podorozh Cherep toksodona Pislya zatrimki na dva tizhni v Buenos Ajresi Darvin vidpliv na poshtovomu sudni do Montevideo stolici Urugvayu Bigl stoyav tam na yakori Skoristavshis jogo zatrimkoyu vchenij splanuvav sobi she odnu ekskursiyu po krayini 14 listopada vin viyihav do Koloniya del Sakramento mistechka na pivnichnomu berezi La Plati navproti Buenos Ajresa Pereyizd roztyagsya na 3 dni i 17 listopada Darvin buv na misci Tut vin sposterigav za bikami duzhe ridkisnoyi porodi yakih v Urugvayi ta Argentini nazivayut nyata Voni buli duzhe shozhi na vimerlih v Indiyi zhujnih tvarin sivaterij tomu cherep yakij naturalist znajshov buv duzhe cinnim 19 listopada ekskursiya pribula do mistechka roztashovanogo v girli richki Urugvaj Zvidsi voni napravilisya na pivnich do mista Mersedes na richci Rio Negro pritoci Urugvayu Probuvshi tam kilka dniv ekskursiya povernula nazad do Montevideo ale vzhe po pryamij Po dorozi Darvin zayihav do odnogo rancho de pridbav u gospodarya cherep vimerloyi tvarini toksodona 28 listopada vchenij pribuv do Montevideo zvidki 6 grudnya na korabli Bigl vidpliv na pivden do Patagoniyi Argentina Patagoniya Dorogoyu do Patagoniyi Darvin doslidzhuvav komah yaki znahodilis v povitri nad morem abo zh u samij vodi daleko vid berega ta chlenistonogih osoblivo rakopodibnih 23 grudnya ekspediciya pribula do buhti Bazhannya na pivden vid suchasnogo mista Komodoro Rivadaviya de buli ruyini starogo ispanskogo poselennya Zijshovshi na bereg Darvin stav doslidzhuvati miscevu floru ta faunu Jogo uvagu privernuli komahi plazuni ta ptahi a takozh guanako Opisavshi geologiyu ta relyef Patagoniyi vchenij dijshov dumki pro osoblivu istoriyu cogo krayu 9 sichnya 1834 roku Bigl kinuv yakir u buhti sho za 210 km na pivden Tut Darvin doslidiv riznomanittya komah na solonih ozerah lagunah Takozh bulo znajdeno skelet vimerloyi tvarini makrauheniyi Macrauchenia patagonica Probuvshi v buhti 8 dniv ekspediciya rushila dali na pivdennij shid do Folklendskih ostroviv Folklendski ostrovi Folklendskij vovk 1 bereznya 1833 roku ta 16 bereznya 1834 roku Bigl stavav na yakir u zatoci sho bilya ostrova Shidnij Folklend Same z drugoyu poyizdkoyu na korabli buv prisutnij Darvin Z dvoma argentincyami vchenij zdijsniv neveliku ekskursiyu na konyah po ostrovu Pid chas neyi vin doslidiv jogo geologiyu ta relyef opisav bidnij svit flori ta fauni Na ostrovi naturalist zustriv tabun dikih konej 1764 roku zavezenih syudi francuzami ta stada koriv Sered endemikiv bulo opisano folklendskogo vovka ta kilka vidiv ptahiv pivdenna karakara Caracara plancus pingvin Aptenodytes demersa gusi Anas magellanica Anas brachyptera ta Anas antarctica Darvin sposterigav i za koralinami morskimi koralopodibnimi tvarinami perevazhno gidroyidnimi ta mohuvatkami yakih vin vidnosiv do nini zastarilih rodiv Flustra Eschara Cellaria i Crisisa 6 kvitnya Bigl vidpliv na zahid do richki Santa Krus Argentina Santa Krus 13 kvitnya korabel kinuv yakir u girli richki Santa Krus Kapitan Ficroj virishiv projti richkoyu vverh stilki skilki dozvolit chas Do cogo ce robiv tilki kapitan Stoks yakij u cij ekspediciyi obijmav posadu pomichnika Pidnimatis vverh po richci proti techiyi bulo duzhe skladno tomu korabel lishivsya v buhti a podorozh prodovzhili na troh shlyupkah Pochalas vona 19 kvitnya j trivala 3 tizhni Po dorozi do vitokiv Santa Krus Darvin opisuvav i doslidzhuvav geologiyu Patagoniyi 5 travnya kapitan Ficroj virishiv povertatis nazad projshovshi pri comu 270 km zagalna dovzhina richki 365 km 8 travnya ekspediciya povernulas do Biglya Chili Bigl u protoci Magellana V kinci travnya 1834 roku Bigl zi shodu zajshov v Magellanovu protoku Bilya misu Gregori ekspediciya zustrila patagonciv narod yakij mav dosit velikij zrist Darvin opisav yih ta yihnij pobut navit hotiv uzyati troh iz soboyu 1 chervnya ekspediciya pribula do buhti Golodu de vchenij opisav relyef navkolishnih beregiv miscevu floru ta faunu Sered roslin Darvin doslidiv miscevi vichnozeleni bukovi lisi sered tvarin mishepodibnih grizuniv tuko tuko tyuleniv ta inshih zviriv a takozh ptahiv 8 chervnya Bigl vidpliv dali Magellanovoyu protokoyu ale ostannyu dilyanku Ficroj virishiv projti novovidkritim v pivdenno zahidnomu napryamku 10 chervnya ekspediciya vijshla v Tihij okean i 28 chervnya dosyagla ostrova Chiloe Zvidsi pochalis kartografichni znimannya zahidnogo uzberezhzhya Pivdennoyi Ameriki vid pivostrova na pivdni do mista Kalyao Peru na pivnochi arhipelagiv Chiloe ta Chonos 23 lipnya Bigl kinuv yakir u portu mista Valparayiso golovnomu portu Chili Tut ekspediciya mogla sposterigati za goroyu Akonkagua najvishoyu tochkoyu Pivdennoyi Ameriki Cya nepravilna konichna gromada pidnimayetsya vishe za Chimboraso zgidno z vimirami vikonanimi oficerami na Bigli visota yiyi ne menshe 23 000 futiv Vzagali Kordilyeri sho oglyadayutsya zvidsi bilshoyu chastinoyu svoyeyi krasi zobov yazani osoblivostyam tuteshnogo povitrya Koli sonce zahodilo v Tihij okean chudesno bulo sposterigati yak chitko virisovuvalis yihni suvori obrisi i yak riznomanitni j nizhni pri comu buli yihni vidtinki 14 serpnya Darvin proviv ekskursiyu na konyah shob geologichno dosliditi pidnizhzhya And yaki ne buli vkriti snigom 15 serpnya vchenij vidvidav dolinu Kiljota 17 serpnya pidnyavsya na goru en 19 serpnya pribuv do mistechka de probuv tizhden 26 serpnya Darvin proviv ekskursiyu v zakritu dolinu zvidki distavsya stolici Chili Santyago V comu misti vin probuv tizhden i 6 serpnya pribuv do Rankagua 13 serpnya v zvidki povernuli na misto San Fernando 27 serpnya vchenij vernuvsya do mista Valparayiso i cherez hvorobu probuv tam do kincya zhovtnya Pid chas ekskursij po centralnomu Chili Darvin provodiv cinni dlya nauki sposterezhennya za relyefom geologiyeyu ta klimatom miscevosti Menshu uvagu vin pridilyav flori ta fauni Valdivijski lisi ostrova Chiloe 10 listopada Bigl vidpliv na pivden dlya kartografichnogo znimannya i 21 listopada pribuv do mista San Karlos golovnogo mista ostrova Chiloe 24 listopada dvi shlyupki pid komanduvannyam Salivena buli napravleni dlya znimannya shidnogo uzberezhzhya sam Bigl zajmavsya zjomkoyu zahidnogo ta pivdennogo beregiv ostrova Darvin projshov ostriv na konyah spochatku do pivnichnogo krayu a 30 listopada pribuv na shid de zustrivsya z usiyeyu ekspediciyeyu 1 grudnya korabel vidpliv do ostrova potim do ostrova 10 grudnya Bigl napravivsya na pivden i 13 grudnya dosyagnuv arhipelagu Chonos Probuvshi tam do 18 grudnya korabel povernuv na pivden i 30 grudnya dosyagli pivostrova 7 sichnya 1835 roku ekspediciya povernulas do arhipelagu Chonos de probula tizhden Darvin zajmavsya opisom ta doslidzhennyam geologiyi ostroviv pri comu ne viklyuchayuchi doslidzhennya flori ta fauni Bulo opisano bagato roslin yaki utvoryuyut lisi na ostrovah asteliya Astelia donatiya Donatia mirt Myrtus vodyanicya Empetrum sitnik Juncus sered tvarin kalan misha grizuni nutriya i kapibara ptahi cheukau burevisniki ta pidkorishniki 15 sichnya Bigl vijshov iz gavani Lou sho na pivnochi arhipelagu Chonos i cherez 3 dni kinuv yakir udruge v buhti portu San Karlos na ostrovi Chiloe 19 sichnya ekspediciya sposterigala viverzhennya vulkana Osorno yake zbiglosya z viverzhennyam Akonkagua ta Kosiguyini Ce Darvina duzhe zacikavilo adzhe vulkan Kosiguyina ne vivergavsya 26 rokiv a Akonkagua vzagali proyavlyav aktivnist duzhe ridko Kapitan Ficroj provodiv znimannya uzdovzh zahidnogo berega ostrova a Darvin peretnuv jogo zi shodu v meridionalnomu napryamku Na shlyahu vin zavitav do ozer ta do poselen indianciv 4 lyutogo Bigl vidpliv vid Chiloe na pivnich i 8 lyutogo pribuv u Valdiviyu 11 lyutogo Darvin proviv neveliku ekskursiyu okolicyami 20 lyutogo stav svidkom zemletrusu najsilnishogo v comu misti za vsyu jogo istoriyu 4 bereznya ekspediciya pribula do portu Talkauano mista Konsepsjon de pislya zemletrusu zalishilisya tilki ruyini Probuvshi tut 3 dni korabel vidpliv do Valparayiso i 11 bereznya kinuv yakir v jogo portu Darvin vid yihav do Santyago zvidki mav namir provesti pohid cherez Andi do argentinskogo mista Mendosa Misto Mendosa XIX stolittya 18 bereznya ekskursiya vijshla v bik perevalu Portiljo Dorogoyu Darvin viv zapisi z doslidzhen geologiyi navkolishnih gir 23 bereznya vchenij peretnuv pereval j pochav spusk krutim shidnim shilom And 27 bereznya ekskursiya distalas mista Mendosa a 29 bereznya povernula nazad ale vzhe cherez pereval Uspalyata sho znahodivsya trohi pivnichnishe 1 kvitnya Darvin perejshov perevalom 4 kvitnya dosyagnuv Mosta Inkiv i 10 kvitnya pribuv nazad do Santyago Cherez kilka dniv vin povernuvsya do Valparayiso de zustrivsya z korablem Bigl 27 kvitnya Darvin organizuvav novu ekskursiyu na pivnich krayini a same za marshrutom Valparayiso Kokimbo Kopiapo Same v Kopiapo jogo mav zabrati kapitan Ficroj i zvidti napravitis na pivnich do Galapagoskih ostroviv Spochatku podorozh prohodila uzdovzh tihookeanskogo uzberezhzhya ale potim povernula vglib Chili peretinayuchi dolini bagatoh richok 14 travnya Darvin distavsya do Kokimbo de opisav geologiyu miscevih teras skladenih iz zalishkiv drevnih molyuskiv 2 chervnya ekskursiya dosyagla Guasko de projshli pustelnimi rivninami i stali svidkami she odnogo zemletrusu a 22 chervnya Kopiapo Oskilki Bigl she ne pribuv do portu Darvin proviv neveliku podorozh do And i 1 lipnya povernuvsya nazad 4 lipnya pribuv korabel yakij nastupnogo dnya vidpliv z Kopiapo Cherez Tihij okean 12 lipnya ekspediciya pribula do peruanskogo mista Ikike de Darvin oglyanuv navkolishni zemli 19 lipnya Bigl pribuv do Kalyao golovnogo portu krayini roztashovanogo poblizu stolici Limi Zrobivshi ekskursiyu okolicyami Darvin upershe pobachiv i opisav take yavishe yak El Ninjo Probuvshi v Peru do pochatku veresnya ekspediciya 7 veresnya rushila na pivnichnij zahid do Galapagoskih ostroviv Morska iguana Z 15 veresnya do 20 zhovtnya Bigl prostoyav na Galapagoskih ostrovah provivshi tut kartografichni zjomki Darvin doslidzhuvav geologiyu ta biologiyu ostroviv 17 veresnya vin visadivsya na ostrovi Chatem San Kristobal de opisav miscevu floru zokrema jogo zacikaviv odin chagarnik rodini molochajnih 23 veresnya Darvin pobuvav na ostrovi Charlz Floreana 29 veresnya korabel propliv poryad iz najbilshim ostrovom Albemarl Isabela i potrapiv v buryu mizh nim ta ostrovom Narboro Fernandina 8 zhovtnya ekspediciya pribula na ostriv Dzhejms Santyago nazvanij razom z ostrovom Charlz za imenami anglijskih koroliv iz dinastiyi Styuartiv Provivshi chislenni doslidzhennya miscevoyi flori ta fauni Darvin opisav yiyi ta zibrav dosit veliku kolekciyu tvarin i roslin Sered ssavciv vin vidiliv mishu sered ptahiv zibrav 26 ekzemplyariv osoblivo karakara ta splyushka Darvin doslidiv riznomanitnu grupu pov yazanih ptahiv poshirenih na ostrovah yakih vin nazvav zyablikami za analogiyeyu z yevropejskoyu grupoyu Zavdyaki nim uchenij doviv sho riznomanitnist tvarinnih form zalezhit nasampered vid yihnogo miscya prozhivannya transmutaciya vidiv Sered plazuniv endemikiv vin vidiliv iguan rodu Amblyfhynchus yaki na vidminu vid inshih predstavnikiv rodu mogli plavati u mori Zibravshi majzhe povnu kolekciyu miscevih komah Darvin dijshov visnovku sho ne bachiv bidnishoyi na cih tvarin miscevosti u sviti Tablicya kilkosti vidiv tvarin na Galapagoskih ostrovah Ostriv Vsi vidi Zagalni vidi Endemiki ostroviv Endemiki danogo ostrova Dzhejms 71 33 38 30 Albemarl 46 18 26 22 Chatem 32 16 16 12 Charlz 68 39 29 21 Zakinchivshi zjomku Galapagoskih ostroviv Bigl napravivsya na zahid do ostrova Tayiti Peretnuvshi ostrovi Tuamotu ekspediciya pribula na Tayiti 15 listopada Darvin mav mozhlivist vivchiti geologiyu koralovih ostroviv ta rifiv sho posluzhilo materialom dlya napisannya jogo knigi Budova ta rozpodil koralovih rifiv 22 listopada vchenij mav mozhlivist pobuvati v stolici Francuzkoyi Polineziyi Papeete Pislya zustrichi z tayityanskim parlamentom kapitan Ficroj zaprosiv na korabel tayityansku korolevu yaka vidvidala jogo 25 listopada Cikavij fakt Vozhdi Tayiti zaprosili kapitana Ficroya do svoyeyi rezidenciyi Voni rozpituvali jogo pro mizhnarodni zvichayi ta zakoni sho stosuyutsya vikoristannya korabliv ta shodo inozemciv Za deyakimi punktami zrazu zh vidavalisya vidpovidni zakoni dlya Tayiti Nastupnogo dnya 26 listopada Bigl vidchaliv z Papeete i napravivsya do Novoyi Zelandiyi kudi pribuv tilki 21 grudnya Korabel kinuv yakir v buhti sho na pivnochi Pivnichnogo ostrova Darvin mav mozhlivist vivchiti geologiyu ostrova ta jogo relyef Vin doslidiv neveliki pagorbi yaki aborigeni maori vikoristovuvali yak ukriplennya i nazivali yih pa Vchenij proviv ekskursiyu po ostrovu do mistechka potim pidnyavsya vverh po richci j projshov do selisha de vin opisav nezvichni skeli 30 grudnya ekspediciya vijshla z buhti Ajlends i napravilas do Avstraliyi Avstraliya Bigl v Sidneyi 21 sichnya 1836 roku korabel Bigl pribuv v buhtu Port Dzhekson sho v Sidneyi Avstraliya Darvin odrazu zh vvecheri dnya pributtya projshovsya mistom ta okolicyami 16 sichnya vin organizuvav ekskursiyu na zahid do Batersta i vzhe cherez den vin buv bilya pidnizhzhya Blakitnih gir Po dorozi vin zayizhdzhav v dekilka ferm sposterigav za miscevoyu faunoyu Vona vrazila jogo svoyeyu divovizhnistyu ta svoyeridnistyu Darvin buv u zahvati vid kachkodzobiv ta kenguru 22 sichnya vin virishiv povernutis i 30 sichnya na korabli vidpliv do Hobarta sho na ostrovi Tasmaniya 5 lyutogo ekspediciya pribula v buhtu na Tasmaniyi Darvin zibrav informaciyu pro tuzemciv pro te yak yih viselyali z ridnogo ostrova i pereselyali na nevelikij ostriv sho v Bassovij protoci 7 lyutogo Bigl vidpliv na zahid i 6 bereznya dosyagnuv sho na pivdenno zahidnomu krayu materika Probuvshi tam 8 dniv vchenij doslidiv zalishki koralovih rifiv na suhodoli 14 bereznya korabel vzyav kurs na Kokosovi ostrovi v Indijskomu okeani Cherez Indijskij okean 1 kvitnya ekspediciya dosyagnula Kokosovih ostroviv roztashovanih za 1150 km na pivdennij zahid vid beregiv Sumatri Darvin doslidiv miscevu floru j dijshov visnovku sho vsya yiyi zanesli syudi hvili z pivnochi sho vona skladayetsya vsogo z 20 vidiv dikoroslih roslin yaki vidnosyatsya do 19 riznih rodiv 16 riznih rodin Sered tvarin yakih bulo she menshe nizh roslin uchenij opisav zavezenih syudi shuriv dekilka golenastih ptahiv yashirku 13 vidiv pavukiv odnogo zhuka ta kokosovogo kraba Birgos latro 12 kvitnya Bigl vijshov iz laguni i napravivsya na zahid do ostrova Mavrikij 29 kvitnya ekspediciya dosyagla jogo pivnichnogo misu 1 travnya Darvin proviv ekskursiyu po Mavrikiyu opisavshi geologiyu ta relyef cogo vulkanichnogo ostrova Dva dni vin vidpochivav v mayetku kapitana Llojda yakij buv vidomij svoyimi kartografichnimi znimannyami Panamskogo pereshijka 5 travnya vchenij razom iz kapitanom zdijsnili pohid do Chornoyi richki shob oglyanuti pidnyati koralovi porodi 9 travnya Bigl pokinuv port Port Luyi j napravivsya do misu Dobroyi Nadiyi Afrika 31 travnya ekspediciya Biglya pribula do pivdennogo krayu Afriki misu Dobroyi Nadiyi j zupinilasya v buhti sho bilya Kejptauna Nastupnogo dnya 1 chervnya Darvin zdijsniv pohid vglib Pivdennoyi Afriki Vin oglyanuv navkolishni teritoriyi ale ne doslidzhuvav floru chi faunu U shodenniku ta knizi Podorozh cej vizit zgadano tak 9 travnya mi vidplili z Port Luyi i zajshovshi na shlyahu na Mis Dobroyi Nadiyi 8 lipnya zupinilis bilya ostrova Svyatoyi Yeleni 16 chervnya kapitan Ficroj viviv korabel z Pivdennoyi Afriki i vzhe 8 lipnya ekspediciya dosyagla ostrova Svyatoyi Yeleni Darvin proviv nizku ekskursij po ostrovu ta zrobiv dekilka doslidzhen miscevoyi flori Jogo uvagu privernuli endemichni vidi molyuskiv bilshist yakih buli vimerlimi Bulo zibrano kolekciyu mushel iz 16 vidiv 7 z yakih endemiki Vchenij zvernuv uvagu i na miscevih ptahiv 19 lipnya Bigl pribuv na ostriv Voznesinnya na yakomu vchenij znajshov chornih shuriv zavezenih syudi moreplavcyami 23 lipnya ekspediciya vidchalila z ostrova i vzyala kurs na Braziliyu misto Bayiya Povernennya 1 serpnya Darvin pribuv do Braziliyi j probuvshi tam 4 dni proviv nizku dovgih progulyanok 6 serpnya Bigl vijshov iz gavani Bayiyi j napravivsya na pivnichnij shid do ostroviv Kabo Verde Odnak cherez buryu ta zustrichni vitri vin musiv 12 serpnya zajti v gavan mista Pernambuku Probuvshi v Braziliyi she tizhden ekspediciya 19 serpnya vse zh taki pokinula beregi Pivdennoyi Ameriki 21 serpnya Bigl peretnuv ekvator i vzhe 31 serpnya kinuv yakir u portu mista Praya sho na ostrovah Zelenogo misu 4 veresnya korabel virushiv na pivnich do Azorskih ostroviv kudi pribuv tilki 20 veresnya Tam ekspediciya provela 4 dni pislya chogo vidplila na pivnich do Velikoyi Britaniyi 2 zhovtnya Bigl pribuv do mistechka Falmut de Darvin zijshov na bereg a korabel popliv dali do Devonportu Z ostannih sliv Darvina opublikovanih u Podorozhi naturalista navkolo svitu na korabli Bigl Na kinec vidznachu sho na mij poglyad dlya molodogo naturalista ne mozhe buti nichogo krashogo za mandrivku v dalni krayini Vona vodnochas i zagostryuye i chastkovo zaspokoyuye tu potrebu j zhagu yaki yak vidznachiv ser Dzh Gershel vidchuvaye lyudina navit todi koli u vsih fizichnih potrebah vona povnistyu zadovolena Naslidki podorozhiTitulna storinka Pohodzhennya vidiv 1859 rik Velicheznij faktichnij material z geologiyi ta zoologiyi zibranij Darvinom pid chas podorozhi ta nadali obroblenij yak nim samim tak i inshimi doslidnikami lig v osnovu nizki kapitalnih tvoriv Zoologichni rezultati podorozhi na Bigli 1839 1843 5 tomiv pid redakciyeyu samogo Darvina geologichni rezultati podorozhi 3 tomi Budova ta rozpodil koralovih rifiv 1842 Geologichni sposterezhennya nad vulkanichnimi ostrovami 1844 Geologichni sposterezhennya v Pivdennij Americi 1846 monografiya pro suchasnih vikopnih vusonogih rakiv 4 tomi 1851 1854 velika kilkist statej iz geologiyi zoologiyi ta inshih pitan opublikovanih u zhurnalah 1837 1858 Podorozh naturalista navkolo svitu na korabli Bigl 1839 vpershe bula perekladena na rosijsku movu v 1871 roci Ye Beketovoyu Avtobiografiya Pohodzhennya vidiv 1859 Dali podana citata z knigi Pohodzhennya vidiv Podorozhuyuchi na korabli Bigl yak naturalist ya buv vrazhenij deyakimi faktami sho stosuvalis rozpodilu organichnih istot v Pivdennij Americi ta geologichnim vidnoshennyam mizh minulimi ta suchasnimi meshkancyami cogo kontinentu Fakti ci osvitlyuyut deyakoyu miroyu pohodzhennya vidiv cyu tayemnicyu iz tayemnic Odnak velikij rezultat podorozhi Darvina stav vidomij svitovi tilki cherez 23 roki pislya povernennya vchenogo na batkivshinu 1859 roku koli vijshlo jogo Pohodzhennya vidiv Dosit velikogo znachennya nabuli skam yanili reshtki vikopnih tvarin znajdeni Darvinom Nini voni eksponuyutsya u velikih muzeyah Yevropi ta SShA i mayut cinne naukove znachennya LiteraturaPodorozh naturalista navkolo svitu na korabli Bigl London 1839 angl Sochineniya v dvuh tomah Tipografiya I N Skorohodova Sankt Peterburg 1896 g T 1 Ch 1 1 17 travnya 2021 u Wayback Machine Puteshestvie vokrug sveta na korable Bigl Proishozhdenie vidov Tipografiya I N Skorohodova 1896 g 2 7 listopada 2008 u Wayback Machine Sochineniya v devyati tomah Gosudarstvennoe izdatelstvo biologicheskoj i medicinskoj literatury Moskva Leningrad 1935 g T 1 3 7 bereznya 2014 u Wayback Machine Elektronnij variant vidannya 1935 roku 22 kvitnya 2013 u Wayback Machine ros Puteshestvie naturalista vokrug sveta na korable Bigl Izdatelstvo Detskoj Literatury 1936 g 4 6 travnya 2021 u Wayback Machine Puteshestvie naturalista vokrug sveta na korable Bigl Izdatelstvo Akademii nauk SSSR Moskva Leningrad 1941 g 5 6 kvitnya 2009 u Wayback Machine Puteshestvie naturalista vokrug sveta na korable Bigl Gosudarstvennoe izdatelstvo geograficheskoj literatury Moskva 1953 g 6 28 bereznya 2013 u Wayback Machine Puteshestvie naturalista vokrug sveta na korable Bigl Moskva Geografgiz 1955 g 7 14 grudnya 2008 u Wayback Machine Puteshestvie naturalista vokrug sveta na korable Bigl Moskva Mysl 1976 8 6 kvitnya 2009 u Wayback Machine 1977 9 8 kvitnya 2009 u Wayback Machine 1983 10 5 bereznya 2016 u Wayback Machine The Voyage of the Beagle Wordsworth Editions Limited 1997 ISBN 978 1 85326 476 4 The Voyage of the Beagle Random House USA 2000 ISBN 0375756809 12 5 bereznya 2016 u Wayback Machine Darwin Manuscript Power Business Publishing ISBN 978 1 907014 00 0 13 20 listopada 2008 u Wayback Machine PrimitkiNeve Michael 1989 Introduction in Darwin Charles Voyage of the Beagle Charles Darwin s Journal of researches London Penguin Books ISBN 0 14 043268 X Barlow Nora ed 1933 Charles Darwin s diary of the voyage of H M S Beagle Cambridge University Press s 3 5 originalu za 15 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 33 originalu za 4 veresnya 2014 Procitovano 19 chervnya 2017 angl From J S Henslow1 4 August 1831 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl To J S Henslow 30 August 1831 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 19 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Darwin C R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Journal and remarks 1832 1836 London Henry Colburn s 1 originalu za 21 zhovtnya 2012 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Browne E Janet 1995 Charles Darwin vol 1 Voyaging London Jonathan Cape ISBN 1 84413 314 1 FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 56 originalu za 8 listopada 2014 Procitovano 19 chervnya 2017 angl FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 24 originalu za 21 zhovtnya 2012 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 48 originalu za 23 travnya 2011 Procitovano 19 chervnya 2017 angl FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 94 originalu za 3 lyutogo 2016 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Darwin C R 1871 The descent of man and selection in relation to sex London John Murray Volume 1 1st edition s 180 originalu za 20 zhovtnya 2012 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Desmond Adrian Moore James 1991 Darwin London Michael Joseph Penguin Group ISBN 0 7181 3430 3 To Caroline Darwin 20 September 1833 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 195 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Barlow Nora ed 1967 Darwin and Henslow The growth of an idea London Bentham Moxon Trust John Murray s 92 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl A man who has seen half the world Introduction to the Banda Oriental Notebook originalu za 10 kvitnya 2010 Procitovano 19 chervnya 2017 angl To J S Henslow1 March 1834 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl Keynes Richard ed 2000 Charles Darwin s zoology notes amp specimen lists from H M S Beagle Cambridge Cambridge University Press s Introduction originalu za 6 grudnya 2008 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Herbert Sandra 1991 Charles Darwin as a prospective geological author British Journal for the History of Science 24 159 192 s 187 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Darwin C R The position of the bones of Mastodon at Port St Julian is of interest 2 1835 CUL DAR42 97 99 Transcribed and edited by John van Wyhe s 1 originalu za 18 chervnya 2008 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Hurrah Chiloe an introduction to the Port Desire Notebook Arhiv originalu za 22 serpnya 2011 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 292 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Darwin in Galapagos originalu za 14 serpnya 2011 Procitovano 19 chervnya 2017 angl FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 33 originalu za 4 veresnya 2014 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 364 originalu za 3 bereznya 2016 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 380 originalu za 24 travnya 2011 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 408 originalu za 23 travnya 2011 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Keynes R D ed 2001 Charles Darwin s Beagle diary Cambridge Cambridge University Press s 410 originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl FitzRoy R 1839 Narrative of the surveying voyages of His Majesty s Ships Adventure and Beagle between the years 1826 and 1836 describing their examination of the southern shores of South America and the Beagle s circumnavigation of the globe Proceedings of the second expedition 1831 36 under the command of Captain Robert Fitz Roy R N London Henry Colburn s 629 originalu za 3 bereznya 2016 Procitovano 19 chervnya 2017 angl To Caroline Darwin 29 April 1836 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl Coccatoos amp Crows An introduction to the Sydney Notebook originalu za 14 sichnya 2009 Procitovano 19 chervnya 2017 angl Runaway Rascals an introduction to the Despoblado Notebook originalu za 8 veresnya 2008 Procitovano 19 chervnya 2017 angl From Susan Darwin 22 November 1835 originalu za 20 serpnya 2017 Procitovano 20 serpnya 2017 angl PosilannyaSajt prisvyachenij pracyam Darvina 29 chervnya 2005 u Wayback Machine angl z prisvyachenogo Charlzu Darvinu angl Praci Charlza Darvina 14 sichnya 2018 u Wayback Machine angl Portal prisvyachenij Darvinu 1 grudnya 2018 u Wayback Machine angl Cya stattya nalezhit do vibranih statej Ukrayinskoyi Vikipediyi