Лі́ма, Лімак також Рімак (ісп. Lima; кеч. Limaq, Rimaq) — столиця та найбільше місто Перу, розташоване в долинах річок , і на узбережжі Тихого океану. Місто формує агломерацію разом з портовим містом Кальяо. Ліма заснована іспанським конкістадором Франсиско Пісарро 18 січня 1535, як «Місто Королів». Воно стало головним містом іспанського віце-королівства Перу та, після війни за незалежність, столицею Республіки Перу. Сьогодні біля третини населення країни мешкає в агломерації Ліми, а місто є п'ятим за розміром містом Латинської Америки.
Ліма ісп. Lima | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
| |||||
![]() | |||||
Основні дані | |||||
12°02′06″ пд. ш. 77°01′07″ зх. д. / 12.03500° пд. ш. 77.01861° зх. д.Координати: 12°02′06″ пд. ш. 77°01′07″ зх. д. / 12.03500° пд. ш. 77.01861° зх. д. | |||||
Країна | | ||||
Регіон | Ліма | ||||
Столиця для | Перу, віцекоролівство Перу, Ліма[d], d і d | ||||
Засновано | 1535 | ||||
Перша згадка | 1535 | ||||
Площа | 804 км² | ||||
Населення | 9 674 755 (2020) | ||||
· густота | 2 846,1 осіб/км² | ||||
Агломерація | 8 472 935 | ||||
Висота НРМ | 154 м | ||||
Водойма | d | ||||
Клімат | Аридний клімат | ||||
Назва мешканців | ісп. Limeño, аст. limeñu[1], аст. limeña[1], аст. limeño[1], есп. Limano, фр. Liménien[2], фр. Liménienne[2] і італ. limegni | ||||
Міста-побратими | Маямі, Акгісар, Клівленд, Пескара, Сан-Хосе, Бордо (1956)[3], Пекін, Трухільйо, Тегусігальпа, Сан-Паулу[4][5], Маніла, Буенос-Айрес, Мехіко, Мадрид, Остін, Санто-Домінго, Бразиліа, Київ (25 лютого 2010)[6][7], Тайбей (2020)[8] | ||||
Телефонний код | (+51) 51 1 | ||||
Часовий пояс | UTC−5 | ||||
GeoNames | 3936456 | ||||
OSM | r12933390 ·R | ||||
Поштові індекси | 15001 | ||||
Міська влада | |||||
Мер міста | d | ||||
Вебсайт | munlima.gob.pe | ||||
Мапа | |||||
![]() Ліма Ліма (Перу) | |||||
| |||||
| |||||
|
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkl6TDB4cGJXRXhOelV3TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMxTWFXMWhNVGMxTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
В доколумбови часи територію нинішньої Ліми населяли індіанські племена , що займалися рибальством і поливним землеробством. В XV столітті вони були включені до складу Імперії інків.
18 січня 1535 року іспанський конкістадор Франсиско Пісарро заснував місто Сьюдад-де-лос-Рейес, що в перекладі з іспанської означає «місто королів». За відомостями історика Сьєса де Леона: «Оскільки губернатор дон Франсиско Пісарро думав-таки спорудити це поселення, оглянувши долину Сангалья, та інші місця на узбережжі, спускаючись одного разу з кількома іспанцями там, де зараз знаходиться місто, місце йому здалося для цього придатним, і в ньому були необхідні умови. І тому місце було нанесено на креслення, і було споруджено його в рівному полі цієї долини, за два малих ліги від моря». Однак серед місцевого населення ічма замість цієї назви вкоренилося інше, дане місту по річці і Ваке в долині Ліма. Сама вака Римак представляла з себе круглий камінь. Після завоювання і поділу земель іспанцями цей камінь знаходився в саду Херонімо де Сільви.
З першої індіанської хроніки Перу — «Повідомлення кіпукамайоків», 1542 — відомо, що початкове місце розташування Міста Королів знаходилося в іншому місці:
![]() | Маркіз [Франсиско Пісарро], після розділу землі відразу ж поїхав, щоб закінчити заселення Міста Королів [Ліми], перенісши його з долини Хауха [Xauxa], де спочатку воно було поставлено, і залишив у Куско заступником-губернатором Ернандо Пісарро і Хуана Пісарро, своїх братів, та інших капітанів, і Гонсало Пісарро з ними. — Хуан де Бетансос, камайокі Кальапіньа, СУПН та ін. Повідомлення про Походження і Правлінні Інків | ![]() |
У 1536 підрозділи інкських повстанців під керівництвом осадили місто, але іспанцям вдалося відкинути обложників, попри багаторазову чисельну перевагу індіанців.
Коли в 1543 Перу було проголошено іспанським віце-королівством, Ліма стала центром іспанського володарювання в Південній Америці. Згідно з переписом 1614, проведеним віце-королем Перу, маркізом Хуаном де Мендоса-і-Луна в місті проживало 25154 особи, з них: іспанців і креолів — 5257, іспанок — 4359, негрів-рабів — 4529, негритянок — 5857, мулатів і мулаток — 744, індіанців — 1116, індіанок — 867, метисів і метісок — 192, ченців, черниць і їх обслуги — 2227.
Зручне географічне положення Ліми і її столичний статус сприяли розквіту міста, що став головним торговельним центром всієї іспанської Південної Америки. Багатство Ліми привертало увагу ворожих Іспанії держав, а також безлічі піратів. Для захисту міста в 1684-1687 була споруджена грандіозна система оборонних споруд. На жаль, найсильніший землетрус 1687 великою мірою зруйнував як міські стіни, так і саме місто, ставши поворотним пунктом в історії Ліми. У наступні десятиліття місто втратило своє торгове значення на користь Буенос-Айрес і Картахени. Не менш сильний землетрус 1746 знову завдав величезної шкоди місту, давши, разом з тим, старт великої реконструкції Ліми.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlEwTDBwMVlXNWZUV0YxY21samFXOWZVblZuWlc1a1lYTmZMVjlUZEhWa2VWOW1iM0pmVEdsdFlTVkZNaVU0TUNVNU9YTmZUV0ZwYmw5VGNYVmhjbVZmTFY5SGIyOW5iR1ZmUVhKMFgxQnliMnBsWTNRdWFuQm5MekkxTUhCNExVcDFZVzVmVFdGMWNtbGphVzlmVW5WblpXNWtZWE5mTFY5VGRIVmtlVjltYjNKZlRHbHRZU1ZGTWlVNE1DVTVPWE5mVFdGcGJsOVRjWFZoY21WZkxWOUhiMjluYkdWZlFYSjBYMUJ5YjJwbFkzUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Опора міської економіки на торгівлю з метрополією призвела до того, що еліта Ліми виступала проти набираювших популярність ідей про незалежність від Іспанської імперії. У вересні 1820 генерал Сан-Мартін висадився зі своєю армією в Перу, захопив Ліму і на наступний рік, 28 липня 1821, проголосив незалежність держави Перу, а Ліма отримала статус столиці.
Після 2-ї Тихоокеанської війни Ліма довгий час (1884-1929) перебувала в стані глибокої економічної кризи. І тільки у 1930 положення міста стабілізувалося. Величезний збиток завдав землетрус у 1940. Однак в період політичної нестабільності, що тривала з середини 1940-х до початку 1990-х, у столиці знову відзначалися масова безробіття та високий рівень інфляції. Попри всі економічні проблеми, Ліма стала центром тяжіння сотень тисяч мігрантів з гірських районів країни. Так, у 1940-1980 населення міста зросло з 0,6 до 4,8 мільйонів осіб. Масовий наплив бідних жителів гірських областей привів до утворення великих районів нетрів навколо міста, цю проблему не вдається подолати й донині.
З 1993 в економіці Перу намітився деякий прогрес, з початку 1994 економіка столиці та країни в цілому почала швидко розвиватися. Тепер[] економіко-політичну обстановку в Лімі можна схарактеризувати як стабільну.
Географія і клімат
Географічні відомості
Ліма розташована на узбережжі Тихого океану, у долинах річок , Чильйон і Лурін, у підніжжя Анд. Історичний центр міста знаходиться приблизно за 15 кілометрів від океану, на березі річки Римак. Висота міста над рівнем моря коливається від 0 (набережна океану) до 500 (нетрі на оточуючих Ліму горах) метрів. Природна рослинність представлена головним чином рідкісними чагарниками і кактусами.
Місто-порт Кальяо, оточений з трьох боків територією Ліми і з заходу — Тихим океаном, формально є окремим населеним пунктом, але фактично давно злився з Лімою.
Клімат
Клімат в Лімі досить своєрідний — з високим рівнем вологості, але з практично повною відсутністю опадів, попри те, що місто розташоване на 12-му градусі південної широти і майже на рівні моря. Він визначається впливом холодного океанічного течії Гумбольдта, що виходить з Антарктиди, близькістю Анд і тропічними широтами.
Через майже постійну низьку щільну хмарність, тривалість сонячного сяйва в Лімі становить 1284 години на рік (в середньому 28,6 годин в липні і 179,1 годин у січні). Для широти, на якій розташоване місто, ці показники винятково низькі.
- Абсолютний мінімум температури повітря: +8,9 °C (15 липня 1986)
- Абсолютний максимум температури повітря: +33,3 °C (31 березня 1983)
Клімат Ліми | |||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Показник | Січ. | Лют. | Бер. | Квіт. | Трав. | Черв. | Лип. | Серп. | Вер. | Жовт. | Лист. | Груд. | Рік |
Абсолютний максимум, °C | 31 | 32 | 32 | 31 | 30 | 28 | 30 | 26 | 26 | 26 | 27 | 31 | 32 |
Середній максимум, °C | 26 | 26 | 26 | 24 | 22 | 20 | 19 | 18 | 19 | 20 | 22 | 24 | 22 |
Середня температура, °C | 23 | 23 | 23 | 21 | 20 | 18 | 17 | 17 | 17 | 18 | 20 | 21 | 20 |
Середній мінімум, °C | 20 | 20 | 20 | 18 | 17 | 16 | 15 | 15 | 15 | 16 | 17 | 18 | 17 |
Абсолютний мінімум, °C | 16 | 17 | 16 | 13 | 12 | 11 | 10 | 10 | 10 | 10 | 8 | 10 | 8 |
Норма опадів, мм | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
Джерело: Weatherbase |
Населення
Чисельність жителів Ліми (з передмістями) — більше 9 млн осіб, що становить приблизно третину населення Перу. Місто відрізняється вкрай різноманітним етнічним і расовим складом населення:
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRsTDBScGRtVnljMmxrWVdSZlpYUnVhV05oTG1wd1p5OHlNREJ3ZUMxRWFYWmxjbk5wWkdGa1gyVjBibWxqWVM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Велика частина білих є нащадками (у порядку убування чисельності) іспанських, італійських, німецьких і хорватських переселенців. Ліма має найбільшу за чисельністю в Латинській Америці китайську громаду і другу (після Сан-Паулу) японську.
Завдяки настільки різноманітній культурній спадщині городян Ліму часто називають «Кулінарна столиця обох Америк», тут можна зустріти ресторани практично всіх кухонь світу.
Офіційних мов дві: іспанська та кечуа.
Віряни переважно католики.
Рівень злочинності досить високий, як і в усіх великих латиноамериканських містах.
Економіка
Є безумовним фінансовим і промисловим центром Перу (більше 2/3 ВВП країни) і одним з основних економічних центрів Латинської Америки.
Завдяки дешевій і кваліфікованій робочій силі, розвиненій інфраструктурі і доступу до дешевої сировини в місті і околицях розміщено понад 7000 промислових підприємств, переважно текстильної, харчової, нафтопереробної та хімічної промисловості.
Основні фінансові установи Ліми зосереджені в районі Сан-Ісідро і включають в себе такі банки, як «Banco de Crédito del Perú», Interbank, Bank of the Nation, Banco Continental, MiBanco, Banco Interamericano de Finanzas, Banco Finaciero, Banco de Comercio і Credit Scotia. У Лімі також розміщена регіональна штаб-квартира банку Standard Chartered.
Все більшу роль в міській економіці з кожним роком відіграє туризм. Велика частина з мільйонів туристів, які щороку відвідують країну, починають своє знайомство з нею зі столиці.
Транспорт
Ліму обслуговує Міжнародний аеропорт ім. Хорхе Чавеса (IATA: 'LIM' , ICAO: 'SPIM' ), розташований за 11 кілометрв на північний захід від історичного центру міста, з пасажирообігом 13,3 млн осіб на рік (2012), що є четвертим показником на континенті. Регулярні пасажирські рейси виконуються в десятки міст Північної і Південної Америк, а також в Париж, Мадрид і Амстердам. У 2012 визнав аеропорт Ліми найкращим у Південній Америці.
Через Ліму проходить Панамериканське шосе. Також в місті починається Центральне шосе (вип. Carretera Central ), що з'єднує столицю з внутрішніми районами країни і який закінчується в Пулькапе біля кордону з Бразилією. Автобусний транспорт в Перу прекрасно розвинений, десятки компаній пропонують міжміські рейси на комфортабельних двоповерхових автобусах.
Порт Ліми, розташований в передмісті Кальяо, є найбільшим в Південній Америці рибальським портом і одним з найбільших по вантажообігу.
У Лімі починається 535-кілометрова залізниця Ferrocarril Central Andino , що з'єднує центр гірничодобувного регіону Серро-де-Паско з морським портом, друга за висотою над рівнем моря в світі. Крім доставки руди дорога використовується також в туристичних цілях.
Система громадського транспорту Ліми відрізняється неабиякою часткою хаосу. В місті діє близько 500 транспортних компаній, обслуговуючих вдвічі більше число автобусних маршрутів. В рамках наведення порядку у сфері транспорту міська влада в 2010 відкрила 33-кілометровий маршрут швидкісних автобусів El Metropolitano, а в 2011 почала роботу перша гілка метрополітену Ліми (26 станцій, 34 кілометра).
Культура і пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTHpJeFh5MWZUR2x0WVY4dFgwRnZKVU16SlVKQ2RGOHlNREE0TG1wd1p5ODVNREJ3ZUMweU1WOHRYMHhwYldGZkxWOUJieVZETXlWQ1FuUmZNakF3T0M1cWNHYz0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJtTDFOeGRXRnlaVjlwYmw5TWFXMWhYMUJsY25WZk1ERXVhbkJuTHpNd01IQjRMVk54ZFdGeVpWOXBibDlNYVcxaFgxQmxjblZmTURFdWFuQm4uanBn.jpg)
На культуру Ліми справила величезний вплив індіанська спадщина Перу, а також прадавня цивілізація інків, що жили на перуанській землі до завоювання її іспанцями. До виникнення імперії інків, в 1 ст. до н. е. — 7 ст. н. е. на території Ліми існувала Лімська культура.
Спадщину високорозвиненої цивілізації інків можна бачити не тільки в численних археологічних пам'ятниках і знахідках, які зберігаються в музеях Ліми, але і в сучасній народній творчості мешканців столиці Перу. Будівлі колоніального періоду являють собою змішання іспанського і індіанського стилів, поєднання яких перуанці назвали креольським стилем. Крім чудових будівель, зведених під впливом іспанської та індіанської культур, у Лімі є кілька архітектурних споруд, побудованих в стилі мудехар, з яскраво вираженим мавританським впливом. Також у столиці можна побачити безліч зразків сучасної архітектури.
Серед музеїв Ліми слід відзначити Національний музей історії; Музей нації, експозиції якого відносяться до колоніальної епохи і раннього періоду незалежності; Національний музей антропології і археології, де представлена багата колекція творів мистецтва доколумбового періоду; художній музей; Музей віце-королівства, який зберігає зразки меблів, одягу та живопису колоніального періоду; Природний історичний музей «Хав'єр Прадо»; Галерею сучасного перуанського мистецтва, де надається можливість ознайомитися з творчістю сучасних перуанських художників.
У країні практично щороку відкриваються нові виші, зокрема в Лімі, крім всесвітньо відомого університету Сан-Маркос, є ще кілька вищих навчальних закладів. Значне зібрання книг зберігається в Національній бібліотеці та бібліотеках університетів.
У столиці знаходиться Національна консерваторія і симфонічний оркестр, створений в 1938 у. У програмі оркестру переважають твори композиторів Перу: Андреса Саса Оршассаля, Карлоса Санчеса Малаги, Армандо Гевари Очаро та інших.
З середини XVI століття важливе місце в культурному житті Ліми займає театр. У 1548 у на площі Сан-Педро відбулась перша світська театральна вистава. Тепер[] найвідомішим театром країни є Муніципальний театр в Лімі, приміщення якого також використовується як концертний зал.
Серед найбільших газет, що виходять в Лімі, особливо популярною є газета «Комерсіо», заснована в 1839, а також «Експрес», «Републіка» і офіційне урядове видання «Перуано».
Міста-побратими
Лос-Анджелес (англ. Los Angeles), США
Маямі (англ. Miami), США
Клівленд (англ. Cleveland), США
Остін (англ. Austin, Texas), США
Київ (укр. Київ), Україна
Акхісар (тур. Akhisar), Туреччина
Каїр (араб. القاهرة), Єгипет
Монреаль (фр. Montréal), Канада
Тегусігальпа (ісп. Tegucigalpa), Гондурас
Пекін (кит. 北京), Китай
Пам'ятники
- Пам'ятник севіче — національній перуанській страві на основі свіжої риби, маринованої в соку лайма, відкритий в 2013
Цікаве
На честь міста названо астероїд 10867 Ліма.
Галерея
- — важливий релігійний центр до прибуття іспанських конкістадорів
- — значна архітектурна принада Ліми в колоніальний період
-
- Мерія вночі
- Монастир св. Франциска
- Інтер'єр церкви св. Домінґо
- Будинок Каса де Альяга з типовими для Ліми балконами
- Вулична їжа в центрі Ліми
- Вид на Культурний Центр Національного університету Сан-Маркос, ліворуч університетський парк, годинник університету та пам'ятник Сан Маркосу; праворуч історична будівля «Casona de San Marcos»
- Порт Кальяо
- Метрополітен Ліми, потяг
-
Примітки
- http://www.academiadelallingua.com/diccionariu/index.php?cod=29814
- http://cnig.gouv.fr/wp-content/uploads/2020/02/CNT-PVM_r%C3%A9vis%C3%A9_2020-01-27-1.pdf
- http://www.bordeaux.fr/ebx/LinkResolverServlet?classofcontent=presentationStandard&id=5347
- https://www.munlima.gob.pe/la-municipalidad/hermanamientos/
- http://legislacao.prefeitura.sp.gov.br/leis/lei-14471-de-10-de-julho-de-2007
- https://old.kyivcity.gov.ua/files/2018/2/15/Mista-pobratymy.pdf
- https://kyivcity.gov.ua/kyiv_ta_miska_vlada/pro_kyiv/mista-pobratimi_z_yakimi_kiyevom_pidpisani_dokumenti_pro_poridnennya_druzhbu_spivrobitnitstvo_partnerstvo/
- https://english.sec.gov.taipei/cp.aspx?n=2789B64DFDD8B838
- {{cite web | Author = Педро Сьєса де Леон. | Url = http://kuprienko.info/pedro-cieza-de-leon-cronica-del-peru-parte-primera-al-ruso/ | Title = Хроніка Перу. Частина Перша. | Publisher = www.kuprienko.info (А. Скромніцкій) | Datepublished = 2008-07-24 | Accessdate = 2012-11-11 | Description = | Archiveurl = http: //archive.is/sQQr | archivedate = 2012-07-09}}
- . Архів оригіналу за 10 грудня 2012. Процитовано 17 серпня 2014.
- {{cite web | Author = Хуан де Бетансос, камайокі Кальапіньа, СУПН та ін. | Url = http://kuprienko.info/relacion-de-quipucamayos-por-callapina-y-supno-y-otros-1542-al-ruso/ | Title = Повідомлення про Походження і Правлінні Інків, 1542 | Publisher = www.kuprienko.info (А. Скромніцкій) | Datepublished = 2010-01-03 | Accessdate = 2012-11-11 | Description = Перша хроніка перуанських індіанців, з книги Juan de Betanzos. Suma y Narracion de los Incas. - Madrid, Ediciones Polifemo, 2004, , стор. 358-390 | Archiveurl = http: //archive.is/Ev2g | archivedate = 2012-12-05}}
- . Архів оригіналу за 19 серпня 2014. Процитовано 17 серпня 2014.
- = B Overseas Compatriot Affairs Commission
- . Архів оригіналу за 16 вересня 2014. Процитовано 17 серпня 2014.
- . Архів оригіналу за 19 серпня 2014. Процитовано 17 серпня 2014.
Див. також
Посилання
![]() | Це незавершена стаття з географії Перу. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Lima znachennya Li ma Limak takozh Rimak isp Lima kech Limaq Rimaq stolicya ta najbilshe misto Peru roztashovane v dolinah richok i na uzberezhzhi Tihogo okeanu Misto formuye aglomeraciyu razom z portovim mistom Kalyao Lima zasnovana ispanskim konkistadorom Fransisko Pisarro 18 sichnya 1535 yak Misto Koroliv Vono stalo golovnim mistom ispanskogo vice korolivstva Peru ta pislya vijni za nezalezhnist stoliceyu Respubliki Peru Sogodni bilya tretini naselennya krayini meshkaye v aglomeraciyi Limi a misto ye p yatim za rozmirom mistom Latinskoyi Ameriki Lima isp Limagerb Prapor LimiLimaProvinciya i misto Lima na mapi PeruOsnovni dani12 02 06 pd sh 77 01 07 zh d 12 03500 pd sh 77 01861 zh d 12 03500 77 01861 Koordinati 12 02 06 pd sh 77 01 07 zh d 12 03500 pd sh 77 01861 zh d 12 03500 77 01861Krayina PeruRegion LimaStolicya dlya Peru vicekorolivstvo Peru Lima d d i dZasnovano 1535Persha zgadka 1535Plosha 804 km Naselennya 9 674 755 2020 gustota 2 846 1 osib km Aglomeraciya 8 472 935Visota NRM 154 mVodojma dKlimat Aridnij klimatNazva meshkanciv isp Limeno ast limenu 1 ast limena 1 ast limeno 1 esp Limano fr Limenien 2 fr Limenienne 2 i ital limegniMista pobratimi Mayami Akgisar Klivlend Peskara San Hose Bordo 1956 3 Pekin Truhiljo Tegusigalpa San Paulu 4 5 Manila Buenos Ajres Mehiko Madrid Ostin Santo Domingo Brazilia Kiyiv 25 lyutogo 2010 6 7 Tajbej 2020 8 Telefonnij kod 51 51 1Chasovij poyas UTC 5GeoNames 3936456OSM r12933390 RPoshtovi indeksi 15001Miska vladaMer mista dVebsajt munlima gob peMapaLimaLima Peru Lima u VikishovishiIstoriyaSistema miskih ukriplen 1750 V dokolumbovi chasi teritoriyu ninishnoyi Limi naselyali indianski plemena sho zajmalisya ribalstvom i polivnim zemlerobstvom V XV stolitti voni buli vklyucheni do skladu Imperiyi inkiv 18 sichnya 1535 roku ispanskij konkistador Fransisko Pisarro zasnuvav misto Syudad de los Rejes sho v perekladi z ispanskoyi oznachaye misto koroliv Za vidomostyami istorika Syesa de Leona Oskilki gubernator don Fransisko Pisarro dumav taki sporuditi ce poselennya oglyanuvshi dolinu Sangalya ta inshi miscya na uzberezhzhi spuskayuchis odnogo razu z kilkoma ispancyami tam de zaraz znahoditsya misto misce jomu zdalosya dlya cogo pridatnim i v nomu buli neobhidni umovi I tomu misce bulo naneseno na kreslennya i bulo sporudzheno jogo v rivnomu poli ciyeyi dolini za dva malih ligi vid morya Odnak sered miscevogo naselennya ichma zamist ciyeyi nazvi vkorenilosya inshe dane mistu po richci i Vake v dolini Lima Sama vaka Rimak predstavlyala z sebe kruglij kamin Pislya zavoyuvannya i podilu zemel ispancyami cej kamin znahodivsya v sadu Heronimo de Silvi Z pershoyi indianskoyi hroniki Peru Povidomlennya kipukamajokiv 1542 vidomo sho pochatkove misce roztashuvannya Mista Koroliv znahodilosya v inshomu misci Markiz Fransisko Pisarro pislya rozdilu zemli vidrazu zh poyihav shob zakinchiti zaselennya Mista Koroliv Limi perenisshi jogo z dolini Hauha Xauxa de spochatku vono bulo postavleno i zalishiv u Kusko zastupnikom gubernatorom Ernando Pisarro i Huana Pisarro svoyih brativ ta inshih kapitaniv i Gonsalo Pisarro z nimi Huan de Betansos kamajoki Kalapina SUPN ta in Povidomlennya pro Pohodzhennya i Pravlinni Inkiv U 1536 pidrozdili inkskih povstanciv pid kerivnictvom osadili misto ale ispancyam vdalosya vidkinuti oblozhnikiv popri bagatorazovu chiselnu perevagu indianciv Koli v 1543 Peru bulo progolosheno ispanskim vice korolivstvom Lima stala centrom ispanskogo volodaryuvannya v Pivdennij Americi Zgidno z perepisom 1614 provedenim vice korolem Peru markizom Huanom de Mendosa i Luna v misti prozhivalo 25154 osobi z nih ispanciv i kreoliv 5257 ispanok 4359 negriv rabiv 4529 negrityanok 5857 mulativ i mulatok 744 indianciv 1116 indianok 867 metisiv i metisok 192 chenciv chernic i yih obslugi 2227 Zruchne geografichne polozhennya Limi i yiyi stolichnij status spriyali rozkvitu mista sho stav golovnim torgovelnim centrom vsiyeyi ispanskoyi Pivdennoyi Ameriki Bagatstvo Limi privertalo uvagu vorozhih Ispaniyi derzhav a takozh bezlichi pirativ Dlya zahistu mista v 1684 1687 bula sporudzhena grandiozna sistema oboronnih sporud Na zhal najsilnishij zemletrus 1687 velikoyu miroyu zrujnuvav yak miski stini tak i same misto stavshi povorotnim punktom v istoriyi Limi U nastupni desyatilittya misto vtratilo svoye torgove znachennya na korist Buenos Ajres i Kartaheni Ne mensh silnij zemletrus 1746 znovu zavdav velicheznoyi shkodi mistu davshi razom z tim start velikoyi rekonstrukciyi Limi Golovnij majdan bl 1843 Opora miskoyi ekonomiki na torgivlyu z metropoliyeyu prizvela do togo sho elita Limi vistupala proti nabirayuvshih populyarnist idej pro nezalezhnist vid Ispanskoyi imperiyi U veresni 1820 general San Martin visadivsya zi svoyeyu armiyeyu v Peru zahopiv Limu i na nastupnij rik 28 lipnya 1821 progolosiv nezalezhnist derzhavi Peru a Lima otrimala status stolici Pislya 2 yi Tihookeanskoyi vijni Lima dovgij chas 1884 1929 perebuvala v stani glibokoyi ekonomichnoyi krizi I tilki u 1930 polozhennya mista stabilizuvalosya Velicheznij zbitok zavdav zemletrus u 1940 Odnak v period politichnoyi nestabilnosti sho trivala z seredini 1940 h do pochatku 1990 h u stolici znovu vidznachalisya masova bezrobittya ta visokij riven inflyaciyi Popri vsi ekonomichni problemi Lima stala centrom tyazhinnya soten tisyach migrantiv z girskih rajoniv krayini Tak u 1940 1980 naselennya mista zroslo z 0 6 do 4 8 miljoniv osib Masovij napliv bidnih zhiteliv girskih oblastej priviv do utvorennya velikih rajoniv netriv navkolo mista cyu problemu ne vdayetsya podolati j donini Z 1993 v ekonomici Peru namitivsya deyakij progres z pochatku 1994 ekonomika stolici ta krayini v cilomu pochala shvidko rozvivatisya Teper koli ekonomiko politichnu obstanovku v Limi mozhna sharakterizuvati yak stabilnu Geografiya i klimatGeografichni vidomosti Lima roztashovana na uzberezhzhi Tihogo okeanu u dolinah richok Chiljon i Lurin u pidnizhzhya And Istorichnij centr mista znahoditsya priblizno za 15 kilometriv vid okeanu na berezi richki Rimak Visota mista nad rivnem morya kolivayetsya vid 0 naberezhna okeanu do 500 netri na otochuyuchih Limu gorah metriv Prirodna roslinnist predstavlena golovnim chinom ridkisnimi chagarnikami i kaktusami Misto port Kalyao otochenij z troh bokiv teritoriyeyu Limi i z zahodu Tihim okeanom formalno ye okremim naselenim punktom ale faktichno davno zlivsya z Limoyu Klimat Klimat v Limi dosit svoyeridnij z visokim rivnem vologosti ale z praktichno povnoyu vidsutnistyu opadiv popri te sho misto roztashovane na 12 mu gradusi pivdennoyi shiroti i majzhe na rivni morya Vin viznachayetsya vplivom holodnogo okeanichnogo techiyi Gumboldta sho vihodit z Antarktidi blizkistyu And i tropichnimi shirotami Cherez majzhe postijnu nizku shilnu hmarnist trivalist sonyachnogo syajva v Limi stanovit 1284 godini na rik v serednomu 28 6 godin v lipni i 179 1 godin u sichni Dlya shiroti na yakij roztashovane misto ci pokazniki vinyatkovo nizki Absolyutnij minimum temperaturi povitrya 8 9 C 15 lipnya 1986 Absolyutnij maksimum temperaturi povitrya 33 3 C 31 bereznya 1983 Klimat LimiPokaznik Sich Lyut Ber Kvit Trav Cherv Lip Serp Ver Zhovt List Grud RikAbsolyutnij maksimum C 31 32 32 31 30 28 30 26 26 26 27 31 32Serednij maksimum C 26 26 26 24 22 20 19 18 19 20 22 24 22Serednya temperatura C 23 23 23 21 20 18 17 17 17 18 20 21 20Serednij minimum C 20 20 20 18 17 16 15 15 15 16 17 18 17Absolyutnij minimum C 16 17 16 13 12 11 10 10 10 10 8 10 8Norma opadiv mm 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0Dzherelo WeatherbaseNaselennyaChiselnist zhiteliv Limi z peredmistyami bilshe 9 mln osib sho stanovit priblizno tretinu naselennya Peru Misto vidriznyayetsya vkraj riznomanitnim etnichnim i rasovim skladom naselennya Odna z miskih shkil 40 Metisi 44 Aziati 8 Indianci 5 3 Velika chastina bilih ye nashadkami u poryadku ubuvannya chiselnosti ispanskih italijskih nimeckih i horvatskih pereselenciv Lima maye najbilshu za chiselnistyu v Latinskij Americi kitajsku gromadu i drugu pislya San Paulu yaponsku Zavdyaki nastilki riznomanitnij kulturnij spadshini gorodyan Limu chasto nazivayut Kulinarna stolicya oboh Amerik tut mozhna zustriti restorani praktichno vsih kuhon svitu Oficijnih mov dvi ispanska ta kechua Viryani perevazhno katoliki Riven zlochinnosti dosit visokij yak i v usih velikih latinoamerikanskih mistah EkonomikaPassazh Piura populyarnij torgovij centr v istorichnij chastini mista Ye bezumovnim finansovim i promislovim centrom Peru bilshe 2 3 VVP krayini i odnim z osnovnih ekonomichnih centriv Latinskoyi Ameriki Zavdyaki deshevij i kvalifikovanij robochij sili rozvinenij infrastrukturi i dostupu do deshevoyi sirovini v misti i okolicyah rozmisheno ponad 7000 promislovih pidpriyemstv perevazhno tekstilnoyi harchovoyi naftopererobnoyi ta himichnoyi promislovosti Osnovni finansovi ustanovi Limi zoseredzheni v rajoni San Isidro i vklyuchayut v sebe taki banki yak Banco de Credito del Peru Interbank Bank of the Nation Banco Continental MiBanco Banco Interamericano de Finanzas Banco Finaciero Banco de Comercio i Credit Scotia U Limi takozh rozmishena regionalna shtab kvartira banku Standard Chartered Vse bilshu rol v miskij ekonomici z kozhnim rokom vidigraye turizm Velika chastina z miljoniv turistiv yaki shoroku vidviduyut krayinu pochinayut svoye znajomstvo z neyu zi stolici TransportLimu obslugovuye Mizhnarodnij aeroport im Horhe Chavesa IATA LIM ICAO SPIM roztashovanij za 11 kilometrv na pivnichnij zahid vid istorichnogo centru mista z pasazhiroobigom 13 3 mln osib na rik 2012 sho ye chetvertim pokaznikom na kontinenti Regulyarni pasazhirski rejsi vikonuyutsya v desyatki mist Pivnichnoyi i Pivdennoyi Amerik a takozh v Parizh Madrid i Amsterdam U 2012 viznav aeroport Limi najkrashim u Pivdennij Americi Cherez Limu prohodit Panamerikanske shose Takozh v misti pochinayetsya Centralne shose vip Carretera Central sho z yednuye stolicyu z vnutrishnimi rajonami krayini i yakij zakinchuyetsya v Pulkape bilya kordonu z Braziliyeyu Avtobusnij transport v Peru prekrasno rozvinenij desyatki kompanij proponuyut mizhmiski rejsi na komfortabelnih dvopoverhovih avtobusah Port Limi roztashovanij v peredmisti Kalyao ye najbilshim v Pivdennij Americi ribalskim portom i odnim z najbilshih po vantazhoobigu U Limi pochinayetsya 535 kilometrova zaliznicya Ferrocarril Central Andino sho z yednuye centr girnichodobuvnogo regionu Serro de Pasko z morskim portom druga za visotoyu nad rivnem morya v sviti Krim dostavki rudi doroga vikoristovuyetsya takozh v turistichnih cilyah Sistema gromadskogo transportu Limi vidriznyayetsya neabiyakoyu chastkoyu haosu V misti diye blizko 500 transportnih kompanij obslugovuyuchih vdvichi bilshe chislo avtobusnih marshrutiv V ramkah navedennya poryadku u sferi transportu miska vlada v 2010 vidkrila 33 kilometrovij marshrut shvidkisnih avtobusiv El Metropolitano a v 2011 pochala robotu persha gilka metropolitenu Limi 26 stancij 34 kilometra Kultura i pam yatkiAnsambl budivel kolonialnoyi epohi v centri LimiPlosha Zbroyi Lima Poshtova skrinka v Limi Na kulturu Limi spravila velicheznij vpliv indianska spadshina Peru a takozh pradavnya civilizaciya inkiv sho zhili na peruanskij zemli do zavoyuvannya yiyi ispancyami Do viniknennya imperiyi inkiv v 1 st do n e 7 st n e na teritoriyi Limi isnuvala Limska kultura Spadshinu visokorozvinenoyi civilizaciyi inkiv mozhna bachiti ne tilki v chislennih arheologichnih pam yatnikah i znahidkah yaki zberigayutsya v muzeyah Limi ale i v suchasnij narodnij tvorchosti meshkanciv stolici Peru Budivli kolonialnogo periodu yavlyayut soboyu zmishannya ispanskogo i indianskogo stiliv poyednannya yakih peruanci nazvali kreolskim stilem Krim chudovih budivel zvedenih pid vplivom ispanskoyi ta indianskoyi kultur u Limi ye kilka arhitekturnih sporud pobudovanih v stili mudehar z yaskravo virazhenim mavritanskim vplivom Takozh u stolici mozhna pobachiti bezlich zrazkiv suchasnoyi arhitekturi Sered muzeyiv Limi slid vidznachiti Nacionalnij muzej istoriyi Muzej naciyi ekspoziciyi yakogo vidnosyatsya do kolonialnoyi epohi i rannogo periodu nezalezhnosti Nacionalnij muzej antropologiyi i arheologiyi de predstavlena bagata kolekciya tvoriv mistectva dokolumbovogo periodu hudozhnij muzej Muzej vice korolivstva yakij zberigaye zrazki mebliv odyagu ta zhivopisu kolonialnogo periodu Prirodnij istorichnij muzej Hav yer Prado Galereyu suchasnogo peruanskogo mistectva de nadayetsya mozhlivist oznajomitisya z tvorchistyu suchasnih peruanskih hudozhnikiv U krayini praktichno shoroku vidkrivayutsya novi vishi zokrema v Limi krim vsesvitno vidomogo universitetu San Markos ye she kilka vishih navchalnih zakladiv Znachne zibrannya knig zberigayetsya v Nacionalnij biblioteci ta bibliotekah universitetiv U stolici znahoditsya Nacionalna konservatoriya i simfonichnij orkestr stvorenij v 1938 u U programi orkestru perevazhayut tvori kompozitoriv Peru Andresa Sasa Orshassalya Karlosa Sanchesa Malagi Armando Gevari Ocharo ta inshih Z seredini XVI stolittya vazhlive misce v kulturnomu zhitti Limi zajmaye teatr U 1548 u na ploshi San Pedro vidbulas persha svitska teatralna vistava Teper koli najvidomishim teatrom krayini ye Municipalnij teatr v Limi primishennya yakogo takozh vikoristovuyetsya yak koncertnij zal Sered najbilshih gazet sho vihodyat v Limi osoblivo populyarnoyu ye gazeta Komersio zasnovana v 1839 a takozh Ekspres Republika i oficijne uryadove vidannya Peruano Mista pobratimiLos Andzheles angl Los Angeles SShA Mayami angl Miami SShA Klivlend angl Cleveland SShA Ostin angl Austin Texas SShA Kiyiv ukr Kiyiv Ukrayina Akhisar tur Akhisar Turechchina Kayir arab القاهرة Yegipet Monreal fr Montreal Kanada Tegusigalpa isp Tegucigalpa Gonduras Pekin kit 北京 KitajPam yatnikiPam yatnik seviche nacionalnij peruanskij stravi na osnovi svizhoyi ribi marinovanoyi v soku lajma vidkritij v 2013CikaveNa chest mista nazvano asteroyid 10867 Lima Galereya vazhlivij religijnij centr do pributtya ispanskih konkistadoriv znachna arhitekturna prinada Limi v kolonialnij period Meriya vnochi Monastir sv Franciska Inter yer cerkvi sv Domingo Budinok Kasa de Alyaga z tipovimi dlya Limi balkonami Vulichna yizha v centri Limi Vid na Kulturnij Centr Nacionalnogo universitetu San Markos livoruch universitetskij park godinnik universitetu ta pam yatnik San Markosu pravoruch istorichna budivlya Casona de San Marcos Port Kalyao Metropoliten Limi potyag Botanichnij sad likarskih roslinPrimitkihttp www academiadelallingua com diccionariu index php cod 29814 http cnig gouv fr wp content uploads 2020 02 CNT PVM r C3 A9vis C3 A9 2020 01 27 1 pdf http www bordeaux fr ebx LinkResolverServlet classofcontent presentationStandard amp id 5347 https www munlima gob pe la municipalidad hermanamientos http legislacao prefeitura sp gov br leis lei 14471 de 10 de julho de 2007 https old kyivcity gov ua files 2018 2 15 Mista pobratymy pdf https kyivcity gov ua kyiv ta miska vlada pro kyiv mista pobratimi z yakimi kiyevom pidpisani dokumenti pro poridnennya druzhbu spivrobitnitstvo partnerstvo https english sec gov taipei cp aspx n 2789B64DFDD8B838 cite web Author Pedro Syesa de Leon Url http kuprienko info pedro cieza de leon cronica del peru parte primera al ruso Title Hronika Peru Chastina Persha Publisher www kuprienko info A Skromnickij Datepublished 2008 07 24 Accessdate 2012 11 11 Description Archiveurl http archive is sQQr archivedate 2012 07 09 Arhiv originalu za 10 grudnya 2012 Procitovano 17 serpnya 2014 cite web Author Huan de Betansos kamajoki Kalapina SUPN ta in Url http kuprienko info relacion de quipucamayos por callapina y supno y otros 1542 al ruso Title Povidomlennya pro Pohodzhennya i Pravlinni Inkiv 1542 Publisher www kuprienko info A Skromnickij Datepublished 2010 01 03 Accessdate 2012 11 11 Description Persha hronika peruanskih indianciv z knigi Juan de Betanzos Suma y Narracion de los Incas Madrid Ediciones Polifemo 2004 ISBN 84 86547 71 7 stor 358 390 Archiveurl http archive is Ev2g archivedate 2012 12 05 Arhiv originalu za 19 serpnya 2014 Procitovano 17 serpnya 2014 B Overseas Compatriot Affairs Commission Arhiv originalu za 16 veresnya 2014 Procitovano 17 serpnya 2014 Arhiv originalu za 19 serpnya 2014 Procitovano 17 serpnya 2014 Div takozhRegion LimaPosilannyaCe nezavershena stattya z geografiyi Peru Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi