Качконі́с австралі́йський або качкодзьо́б (Ornithorhynchus anatinus) — водоплавний ссавець з ряду однопрохідних, які проживають в Австралії. Це єдиний сучасний представник родини Качкодзьобових (Ornithorhynchidae); разом з єхиднами утворює ряд однопрохідних (Monotremata) — тварин, за деякими ознаками близьких до плазунів. Ця унікальна тварина є одним із символів Австралії; вона зображена на реверсі австралійської монети в 20 центів. Качкодзьоб цікавий тим, що використовує свій «дзьоб» для електролокації рухів м'язів своєї здобичі. Етимологія: дав.-гр. ὄρνιθ- — «птахо-», дав.-гр. ῥύγχος — «рило, мордочка, дзьоб».
Качконіс австралійський | |
---|---|
![]() | |
Біологічна класифікація | |
Царство: | Тварини (Animalia) |
Тип: | Хордові (Chordata) |
Клада: | Синапсиди (Synapsida) |
Клас: | Ссавці (Mammalia) |
Ряд: | Однопрохідні (Monotremata) |
Родина: | Качконосові (Ornithorhynchidae) |
Рід: | Качконіс (Ornithorhynchus) Blumenbach, 1800 |
Вид: | Качконіс австралійський (O. anatinus) |
Біноміальна назва | |
Ornithorhynchus anatinus | |
![]() | |
ареал качкодзьоба (позначений затемненням) |
Зовнішній вигляд
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF5TDBkdmRXeGtYMHB2YUc1ZlJIVmphMkpwYkd4bFpGOVFiR0YwZVhCMWMxOHhPRFExTFRFNE5qTXVjRzVuTHpJek1IQjRMVWR2ZFd4a1gwcHZhRzVmUkhWamEySnBiR3hsWkY5UWJHRjBlWEIxYzE4eE9EUTFMVEU0TmpNdWNHNW4ucG5n.png)
Довжина тулуба качкодзьоба становить 30—40 см, хвоста — 10—15 см, важить він до 2,5 кг. Самці приблизно на третину більші за самок. Тіло у качкодзьоба присадкувате, коротконоге; хвіст пласкуватий, схожий на хвіст бобра, але вкритий шерстю, котра з віком помітно рідшає. У хвості качкодзьоба, як у тасманійського диявола, відкладаються запаси жиру. Хутро у нього густе, м'яке, звичайне темно-коричневе на спині та рудувато-коричневе або сіре на череві. Голова кругла. Попереду лицьовий відділ витягнутий у плаский дзьоб довжиною приблизно 65 мм, шириною 50 мм. Дзьоб не жорсткий, як у птахів, а м'який, вкритий еластичною голою шкірою, котра напнута на дві тонкі, довгі, дугоподібні кісточки. Ротова порожнина розширена в защічні мішки, в котрих під час годівлі запасається їжа. Знизу біля основи дзьоба самці мають специфічну залозу, що виробляє секрет з мускусним запахом. У молодих качкодзьобів 8 зубів, але вони неміцні та швидко стираються, замінюючись роговими пластинками.
Лапи у качкодзьоба — п'ятипалі, пристосовані як для плавання, так і для риття землі. Плавальна перетинка на передніх лапах видається перед пальцями, але може вигинатися таким чином, що кігті опиняються виставленими зовні, перетворюючи плавальну кінцівку у копальну. Перетинки на задніх лапах розвинуті значно слабше; для плавання качкодзьоб використовує не задні лапи, як інші напівводяні тварини, а передні. Задні лапи у воді виконують функцію керма, а хвіст служить стабілізатором. Хода качкодзьоба на суші радше нагадує ходу рептилії — ноги він ставить з боків тіла.
Носові отвори качкодзьоба побудовані на верхній стороні дзьоба. Вушних раковин тварина не має. Очі і вушні отвори розташовані в жолобках по боках голови. Коли тварина пірнає, краї цих жолобків, як і клапани ніздрів, замикаються, таким чином під водою у качкодзьоба не діють ані зір, ані слух, ані нюх. Проте шкіра дзьоба багата нервовими закінченнями, і це забезпечує тварині не лише високорозвинене відчуття дотику, а й здатність до електролокації. Електрорецептори дзьоба можуть виявляти слабкі електричні поля, які виникають, наприклад, при скороченні мускулатури ракоподібних, що допомагає качкодзьобу в пошуках здобичі. Шукаючи її, тварина під час підводного полювання безперервно водить головою з боку в бік.
Системи органів
Особливості органів чуття
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE0TDFCc1lYUjVjSFZ6WDJsdVgwZGxaV3h2Ym1jdWFuQm5Mekl6TUhCNExWQnNZWFI1Y0hWelgybHVYMGRsWld4dmJtY3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Качкодзьоб — єдиний ссавець, що має розвинену електрорецепцію. Електрорецептори виявлені також у єхидни, але застосування нею електрорецепції навряд чи відіграє важливу роль у пошуках здобичі.
Особливості метаболізму
У качкодзьоба примітно низький метаболізм у порівнянні з іншими ссавцями; нормальна температура його тіла становить лише 32 °C. Однак при цьому він чудово вміє регулювати температуру власного тіла. Так, перебуваючи у воді при 5° C, качконіс може протягом декількох годин підтримувати нормальну температуру тіла за рахунок збільшення рівня метаболізму більш ніж утричі.
Отрута качкодзьоба
Качкодзьоб — один з небагатьох отруйних ссавців (поряд із деякими землерийками та щілинозубами — володарями токсичної слини).
У молодих качкодзьобів обох статей на задніх ногах знаходяться зачатки рогових шпор. У самок до однорічного віку вони відвалюються, а в самців продовжують рости, сягаючи на момент статевого дозрівання 1,2-1,5 см завдовжки. Кожна шпора зв'язана протокою із стегновою залозою, яка під час шлюбного сезону виробляє складний «коктейль» з отрут. Самці використовують шпори під час шлюбних поєдинків. Отрута качкодзьоба може вбити динго або інших дрібних тварин. Для людини вона в принципі не становить смертельної загрози, проте здатна викликати дуже сильний біль, а на місці уколу розвивається набряк, який поступово поширюється на всю кінцівку. Больові відчуття (гіпералгезія) можуть продовжуватися багато днів поспіль, подеколи тривають навіть місяці.
У решти яйцекладних — єхидн — на задніх лапах також є зародкові шпори, однак вони не розвинені і не є отруйними.
Репродуктивна система
Репродуктивна система самця качкодзьоба — звичайна для ссавців, за винятком того, що тестикули в нього знаходяться всередині тіла, біля нирок, а також присутній роздвоєний (багатоголовковий) пеніс, звичайний для більшості примітивних ссавців ряду однопрохідних (качкодзьоб, єхидна) і ряду сумчастих (опосум, коала тощо).
Репродуктивна система самки відрізняється від такої у плацентарних тварин. Її парні яєчники схожі на яєчники птахів або рептилій; функціонує лише лівий, правий недорозвинений і не виробляє яєць.
Визначення статі
У 2004 році вчені з Австралійського національного університету в Канберрі виявили, що качкодзьоб має 10 статевих хромосом, а не дві (XY), як більшість ссавців. Відповідно, комбінація XXXXXXXXXX дає самку, а XYXYXYXYXY — самця. Всі статеві хромосоми пов'язані в єдиний комплекс, який поводить себе в мейозі як єдине ціле. Тому у самців утворюються сперматозоїди, що мають ланцюжки XXXXX і YYYYY. Коли сперматозоїд XXXXX запліднює яйцеклітину, народжуються качкодзьоби жіночої статі, якщо сперматозоїд YYYYY — качконіс чоловічої статі. Хоча хромосома качкодзьоба X1 має 11 генів, які виявляються у всіх X-хромосомах ссавців, а хромосома X5 має ген, який називається DMRT1 і зустрічається в Z-хромосомі у птахів, будучи у них визначальним для утворення статі, загалом геномні дослідження показали, що п'ять статевих X-хромосом качкодзьоба є гомологічними Z-хромосомі птахів. У качкодзьоба не виявлений ген SRY (ключовий ген визначення статі у ссавців); для нього характерна неповна дозова компенсація, нещодавно описана у птахів. Мабуть, механізм визначення статі качкодзьоба схожий з таким у його предків-рептилій.
Ареал проживання і спосіб життя
Ареал проживання і активність
Качкодзьоб — скритна нічна напівводна тварина, що населяє береги невеликих річок і ставків Східної Австралії на відносно великому ареалі від холодних плато Тасманії та Австралійських Альп до тропічних дощових лісів прибережного Квінсленда. На півночі ареал проживання качкодзьоба сягає півострова Кейп-Йорк (Куктаун). Про поширення качкодзьоба всередині материка відомо менше. Мабуть, він повністю зник у Південній Австралії (крім острова Кенгуру) і на більшій частині басейну річок Муррей і Дарлінг. Останнє спричинили, вочевидь, забруднення вод, до якого качконіс є дуже чутливим. Качкодзьоби віддають перевагу воді з температурними показником 25-29,9 °C; у солонуватій воді не зустрічаються.
Живе качконіс по берегах водойм. За прихисток йому править коротка пряма нора (завдовжки до 10 м), з двома входами і внутрішньою камерою. Один вхід підводний, інший розташований на висоті 1,2-3,6 метрів над рівнем води, під корінням дерев або в заростях.
Качкодзьоб чудово плаває і пірнає, залишаючись під водою до 5 хвилин. У воді він проводить до 10 годин на добу, оскільки щодня йому потрібно з'їдати кількість їжі, що становить до чверті його власної ваги. Активним качконіс є вночі і в сутінкову пору доби.
У природі вороги качкодзьоба нечисленні — зрідка на нього нападають варани, пітони і морські леопарди, що буває, запливають у річки.
Харчування
Харчується качкодзьоб дрібними водними тваринами, каламутячи дзьобом мул на дні водоймища і відловлюючи потому живність, що здійнялася з водою. Спостерігали, як качконіс, годуючись, перевертає камені кігтями або за допомогою дзьоба. Поїдає він ракоподібних, черв'яків, личинки комах, рідше пуголовків, молюски і водну рослинність. Дуже рідко харчуються трупами невеликих тварин. Набравши їжу в защічні мішки, качкодзьоб здіймається на поверхню і, лежачи на воді, перетирає її роговими щелепами.
Розмноження і догляд за виводком
Щороку качкодзьоби впадають в 5-10-денну зимову сплячку, після якої у них настає період розмноження. Триває він з серпня по листопад. Спаровування відбувається у воді. Самець кусає самку за хвіст, і якийсь час тварини плавають по колу, після чого відбувається спарювання (крім цього, зафіксовано ще 4 варіанти ритуалу залицяння). Самець покриває декількох самок; постійних пар качкодзьоби не утворюють.
Після спарювання самка риє виводкову нору. На відміну від звичайної нори вона є більш видовженою — до 20 м завдовжки, і закінчується гніздовою камерою. Усередині будується гніздо зі стебел і листя; матеріал самка носить, притискаючи його хвостом до живота. Потім вона закупорює коридор однією або декількома земляними пробками завтовшки 15-20 см, щоб захистити нору від хижаків та паводку. Пробки самка робить за допомогою хвоста, який використовує, як муляр лопатку. Гніздо всередині завжди буває вологим, що оберігає яйця від висихання. Самець не бере участі в будівництві нори і вирощуванні молодняка.
Через 2 тижні після спарювання самка відкладає 1-3 (зазвичай 2) яйця. Яйця качкодзьоба схожі на яйця рептилій — вони округлі, маленькі (11 мм в діаметрі) і покриті брудно-білою шкірястою шкаралупою. Після відкладання яйця злипаються між собою за допомогою клейкої субстанції, яка покриває їх зовні. Інкубація триває до 10 днів; під час насиджування самка рідко залишає нору і зазвичай лежить, згорнувшись навколо яєць.
Дитинчата качкодзьоба народжуються голими та сліпими, довжиною близько 2,5 см. Самка, лежачи на спині, переміщує їх до себе на черево. Виводкової сумки у неї немає. Мати вигодовує дитинчат молоком, яке виступає через розширені пори на її животі. Молоко стікає по шерсті матері, накопичуючись в особливих борозенках, і дитинчата його злизують. Мати залишає потомство тільки на короткий час, щоб погодувати і висушити шкуру; йдучи, вона закупорює вхід ґрунтом. Очі у дитинчат відкриваються на 11-му тижні. Молочне вигодовування триває до 4 місяців; у 17 тижнів дитинчата починають виходити з нори на полювання. Статевої зрілості молоді качкодзьоби досягають у віці 1-го року.
Тривалість життя качкодзьобів у природі є невідомою — в неволі вони живуть в середньому 10 років.
Еволюція, історія вивчення, сучасний стан і охорона популяції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDFCc1lYUjVjSFZ6WDNOclpXeGxkRzl1WDFCbGJtZHZMbXB3Wnk4eU16QndlQzFRYkdGMGVYQjFjMTl6YTJWc1pYUnZibDlRWlc1bmJ5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Однопрохідні є живими представниками однієї з найбільш ранніх гілок ссавців. Вік найдавнішого однопрохідного, виявленого в Австралії, — 110 млн років (Steropodon). Це була невелика, схожа на гризуна тваринка, яка вела нічний спосіб життя і, швидше за все, не відкладала яєць, а народжувала сильно недорозвинених дитинчат. Скам'янілий зуб іншого викопного качкодзьоба (Obdurodon), знайдений у 1991 році в Патагонії (Аргентина), вказує на те, що, ймовірно, предки качкодзьоба потрапили до Австралії з Південної Америки, коли ці континенти були частинами суперконтиненту Гондвана. Найближчі предки сучасного качкодзьоба з'явилися близько 4,5 млн років тому, тоді як найбільш ранній викопний зразок власне Ornithorhynchus anatinus датується плейстоценом. Викопні качкодзьоби нагадували сучасних, але були меншими за розмірами.
Качкодзьоб, як такий, був відкритий європейськими поселенцями у Австралії, у XVIII столітті під час колонізації Нового Південного Уельсу. В опублікованому в 1802 році переліку тварин цієї колонії згадується «тварина-амфібія з роду кротів, найцікавішою ознакою якої є те, що вона має замість звичайного рота качиний дзьоб, що дозволяє тваринці кормитися в мулі, як птахам».
Перша шкіра качкодзьоба була надіслана в Англію в 1797 році. Її вигляд породив запеклі суперечки у середовищі наукової громадськості. Спершу шкіру визнали виробом якогось таксидерміста, який просто пришив качиний дзьоб до шкіри тваринки, схожої на бобра. Розсіяти цю підозру вдалося Джорджу Шоу, який вивчив посилку і дійшов висновку, що це не підробка. Відтак, постало питання, до якої групи тварин віднести качкодзьоба. Вже після того, як він дістав свою наукову назву, до Англії були доставлені перші звірятка, і з'ясувалося, що у самки качкодзьоба немає видимих молочних залоз, зате ця тварина, подібно до птахів, має клоаку. Чверть століття вчені не могли вирішити, куди віднести качкодзьоба — до ссавців, птахів, плазунів або взагалі до окремого класу, поки 1824 року німецький біолог Меккель не виявив, що у качкодзьоба все-таки є молочні залози і самка вигодовує дитинчат молоком. Те, що качкодзьоб відкладає яйця, було, в свою чергу, доведене аж у 1884 році.
Зоологічне ім'я цій дивній тварині дав у 1799 році англійський натураліст Джордж Шоу — Ornithorhynchus, від грец. ορνιθορυγχος, «пташиний ніс», і anatinus, «качка». Аборигени Австралії знали качкодзьоба під багатьма іменами, включаючи mallangong,boondaburra, tambreet. Ранні європейські переселенці називали його «качкодзьоб» (duckbill), «качкокріт» (duckmole) і «водяний кріт» (watermole). У теперішній час англійською мовою використовується назва platypus, що походить від грецького platus (плаский) і pous (лапа).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekEwTDFCc1lYUjVjSFZ6WDJodmRYTmxYMkYwWDB4dmJtVmZVR2x1WlY5TGIyRnNZVjlUWVc1amRIVmhjbmt1YW5Cbkx6SXpNSEI0TFZCc1lYUjVjSFZ6WDJodmRYTmxYMkYwWDB4dmJtVmZVR2x1WlY5TGIyRnNZVjlUWVc1amRIVmhjbmt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Раніше качкодзьоби правили за об'єкт промислу через своє цінне хутро, однак на початку XX століття полювання на цих тварин було заборонено. Нині їх популяція вважається порівняно стабільною, хоча через забруднення води і деградацію довкілля ареал качкодзьоба стає все більш мозаїчним. Певної шкоди йому завдали також завезені колоністами кролики, які, риючи нори, турбували качкодзьобів, змушуючи останніх залишати обжиті місця.
За сучасності австралійці створили спеціальну систему заповідників і «притулків» (sanctuary), де качкодзьоби можуть відчувати себе у безпеці. З-поміж них найвідомішими є заповідник Гілсвілл у штаті Вікторія та Вест-Берлі в Квінсленді, є качкодзьоби у спеціальних акваріумах низки австралійських зоопарків, в тому числі в сіднейському Таронга. Загалом же качкодзьоби є легко збудливими, полохливими тваринами, і тому впродовж тривалого часу не щастило вивезти качкодзьобів у зоопарки інших країн. Уперше качкодзьоб був успішно вивезений за кордон аж у 1922 році — в Нью-Йоркський зоосад, але прожив він там лише 49 днів. Спроби розводити качкодзьобів у неволі увінчувалися успіхом лише декілька разів.
У травні 2008 року було оголошено, що геном качкодзьоба розшифрований .
Примітки
- Маркевич, О. П. Російсько-українсько-латинський зоологічний словник. Номенклатура. — Київ : Наук. думка, 1983. — С. 259.
- Pettigrew, J. D. 1999. Electroreception in monotremes. The Journal of Experimental Biology 202, 1447—1454.
- Warren, Wesley C. (8 травня 2008). (PDF). Nature. 453 (7192): 175—183. doi:10.1038/nature06936. Архів оригіналу (PDF) за 5 Березня 2016. Процитовано 18 Серпня 2011.
Джерела, посилання та література
- Родини ссавців світу: огляд таксонів та їхні українські назви / С. Харчук, І. Загороднюк // Geo & Bio. — 2019. — Т. 17. — С. 90. — Режим доступу: http://nbuv.gov.ua/UJRN/Vnnpm_2019_17_10
- Качконіс (Ornithorhynchus) // Біологічний словник : 2-е вид. / за редакцією академіка АН УРСР К. М. Ситника, члена-кореспондента АН УРСР В. О. Топачевського. — К. : Головна редакція УРЕ, 1986. — С. 267.
- Качкодзьоб — дивна тварина Австралії на www.naturalist.if.ua [ 11 Листопада 2013 у Wayback Machine.] (укр.)
- Pettigrew, J. D. 1999. Electroreception in monotremes. The Journal of Experimental Biology 202, 1447—1454. [ 28 Вересня 2006 у Wayback Machine.] (англ.)
- Розшифровано геном качкодзьоба [ 13 Червня 2020 у Wayback Machine.] // gazeta.ua, 8 травня 2008
- Загадковий качкодзьоб [ 13 Червня 2020 у Wayback Machine.]
- www.nature.com: Genome analysis of the platypus reveals unique signatures of evolution [ 14 Квітня 2016 у Wayback Machine.] (англ.)
- Качкодзьоб на byology.ru [ 10 Березня 2016 у Wayback Machine.] (рос.)
- M. L. Augee: Platypus and Echidnas. The Royal Zoological Society, New South Wales 1992. (англ.)
- T. R. Grant: Fauna of Australia. 16. Ornithorhynchidae
- Bernhard Grzimek: Grzimeks Tierleben. Bd 10. Säugetiere 1. Droemer Knaur, München 1967, Bechtermünz, Augsburg 2000. (нім.)
- Ann Moyal: Platypus. The Extraordinary Story of How a Curious Creature Baffled the World. Smithsonian Press, Washington DC 2001. (англ.)
- Ronald Strahan: Mammals of Australia. Smithsonian Press, Washington DC 1996. (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kachkoni s avstrali jskij abo kachkodzo b Ornithorhynchus anatinus vodoplavnij ssavec z ryadu odnoprohidnih yaki prozhivayut v Avstraliyi Ce yedinij suchasnij predstavnik rodini Kachkodzobovih Ornithorhynchidae razom z yehidnami utvoryuye ryad odnoprohidnih Monotremata tvarin za deyakimi oznakami blizkih do plazuniv Cya unikalna tvarina ye odnim iz simvoliv Avstraliyi vona zobrazhena na reversi avstralijskoyi moneti v 20 centiv Kachkodzob cikavij tim sho vikoristovuye svij dzob dlya elektrolokaciyi ruhiv m yaziv svoyeyi zdobichi Etimologiya dav gr ὄrni8 ptaho dav gr ῥygxos rilo mordochka dzob Kachkonis avstralijskij Period isnuvannya 9 0 mln r t PreꞒ Ꞓ O S D C P T J K Ꝑ Nmiocen nash chasOhoronnij statusBlizkij do zagrozlivogo MSOP 3 1 Biologichna klasifikaciyaCarstvo Tvarini Animalia Tip Hordovi Chordata Klada Sinapsidi Synapsida Klas Ssavci Mammalia Ryad Odnoprohidni Monotremata Rodina Kachkonosovi Ornithorhynchidae Rid Kachkonis Ornithorhynchus Blumenbach 1800Vid Kachkonis avstralijskij O anatinus Binomialna nazvaOrnithorhynchus anatinus Shaw 1799 areal kachkodzoba poznachenij zatemnennyam Zovnishnij viglyadKachkodzob na malyunku XIX stolittya Dovzhina tuluba kachkodzoba stanovit 30 40 sm hvosta 10 15 sm vazhit vin do 2 5 kg Samci priblizno na tretinu bilshi za samok Tilo u kachkodzoba prisadkuvate korotkonoge hvist plaskuvatij shozhij na hvist bobra ale vkritij sherstyu kotra z vikom pomitno ridshaye U hvosti kachkodzoba yak u tasmanijskogo diyavola vidkladayutsya zapasi zhiru Hutro u nogo guste m yake zvichajne temno korichneve na spini ta ruduvato korichneve abo sire na cherevi Golova krugla Poperedu licovij viddil vityagnutij u plaskij dzob dovzhinoyu priblizno 65 mm shirinoyu 50 mm Dzob ne zhorstkij yak u ptahiv a m yakij vkritij elastichnoyu goloyu shkiroyu kotra napnuta na dvi tonki dovgi dugopodibni kistochki Rotova porozhnina rozshirena v zashichni mishki v kotrih pid chas godivli zapasayetsya yizha Znizu bilya osnovi dzoba samci mayut specifichnu zalozu sho viroblyaye sekret z muskusnim zapahom U molodih kachkodzobiv 8 zubiv ale voni nemicni ta shvidko stirayutsya zaminyuyuchis rogovimi plastinkami Lapi u kachkodzoba p yatipali pristosovani yak dlya plavannya tak i dlya rittya zemli Plavalna peretinka na perednih lapah vidayetsya pered palcyami ale mozhe viginatisya takim chinom sho kigti opinyayutsya vistavlenimi zovni peretvoryuyuchi plavalnu kincivku u kopalnu Peretinki na zadnih lapah rozvinuti znachno slabshe dlya plavannya kachkodzob vikoristovuye ne zadni lapi yak inshi napivvodyani tvarini a peredni Zadni lapi u vodi vikonuyut funkciyu kerma a hvist sluzhit stabilizatorom Hoda kachkodzoba na sushi radshe nagaduye hodu reptiliyi nogi vin stavit z bokiv tila Nosovi otvori kachkodzoba pobudovani na verhnij storoni dzoba Vushnih rakovin tvarina ne maye Ochi i vushni otvori roztashovani v zholobkah po bokah golovi Koli tvarina pirnaye krayi cih zholobkiv yak i klapani nizdriv zamikayutsya takim chinom pid vodoyu u kachkodzoba ne diyut ani zir ani sluh ani nyuh Prote shkira dzoba bagata nervovimi zakinchennyami i ce zabezpechuye tvarini ne lishe visokorozvinene vidchuttya dotiku a j zdatnist do elektrolokaciyi Elektroreceptori dzoba mozhut viyavlyati slabki elektrichni polya yaki vinikayut napriklad pri skorochenni muskulaturi rakopodibnih sho dopomagaye kachkodzobu v poshukah zdobichi Shukayuchi yiyi tvarina pid chas pidvodnogo polyuvannya bezperervno vodit golovoyu z boku v bik Sistemi organivOsoblivosti organiv chuttya Zoolog pokazuye kachkodzoba bilya richki Barvon Gilong shtat Viktoriya Avstraliya Kachkodzob yedinij ssavec sho maye rozvinenu elektrorecepciyu Elektroreceptori viyavleni takozh u yehidni ale zastosuvannya neyu elektrorecepciyi navryad chi vidigraye vazhlivu rol u poshukah zdobichi Osoblivosti metabolizmu U kachkodzoba primitno nizkij metabolizm u porivnyanni z inshimi ssavcyami normalna temperatura jogo tila stanovit lishe 32 C Odnak pri comu vin chudovo vmiye regulyuvati temperaturu vlasnogo tila Tak perebuvayuchi u vodi pri 5 C kachkonis mozhe protyagom dekilkoh godin pidtrimuvati normalnu temperaturu tila za rahunok zbilshennya rivnya metabolizmu bilsh nizh utrichi Otruta kachkodzoba Kachkodzob odin z nebagatoh otrujnih ssavciv poryad iz deyakimi zemlerijkami ta shilinozubami volodaryami toksichnoyi slini U molodih kachkodzobiv oboh statej na zadnih nogah znahodyatsya zachatki rogovih shpor U samok do odnorichnogo viku voni vidvalyuyutsya a v samciv prodovzhuyut rosti syagayuchi na moment statevogo dozrivannya 1 2 1 5 sm zavdovzhki Kozhna shpora zv yazana protokoyu iz stegnovoyu zalozoyu yaka pid chas shlyubnogo sezonu viroblyaye skladnij koktejl z otrut Samci vikoristovuyut shpori pid chas shlyubnih poyedinkiv Otruta kachkodzoba mozhe vbiti dingo abo inshih dribnih tvarin Dlya lyudini vona v principi ne stanovit smertelnoyi zagrozi prote zdatna viklikati duzhe silnij bil a na misci ukolu rozvivayetsya nabryak yakij postupovo poshiryuyetsya na vsyu kincivku Bolovi vidchuttya giperalgeziya mozhut prodovzhuvatisya bagato dniv pospil podekoli trivayut navit misyaci U reshti yajcekladnih yehidn na zadnih lapah takozh ye zarodkovi shpori odnak voni ne rozvineni i ne ye otrujnimi Reproduktivna sistema Reproduktivna sistema samcya kachkodzoba zvichajna dlya ssavciv za vinyatkom togo sho testikuli v nogo znahodyatsya vseredini tila bilya nirok a takozh prisutnij rozdvoyenij bagatogolovkovij penis zvichajnij dlya bilshosti primitivnih ssavciv ryadu odnoprohidnih kachkodzob yehidna i ryadu sumchastih oposum koala tosho Reproduktivna sistema samki vidriznyayetsya vid takoyi u placentarnih tvarin Yiyi parni yayechniki shozhi na yayechniki ptahiv abo reptilij funkcionuye lishe livij pravij nedorozvinenij i ne viroblyaye yayec Viznachennya stati U 2004 roci vcheni z Avstralijskogo nacionalnogo universitetu v Kanberri viyavili sho kachkodzob maye 10 statevih hromosom a ne dvi XY yak bilshist ssavciv Vidpovidno kombinaciya XXXXXXXXXX daye samku a XYXYXYXYXY samcya Vsi statevi hromosomi pov yazani v yedinij kompleks yakij povodit sebe v mejozi yak yedine cile Tomu u samciv utvoryuyutsya spermatozoyidi sho mayut lancyuzhki XXXXX i YYYYY Koli spermatozoyid XXXXX zaplidnyuye yajceklitinu narodzhuyutsya kachkodzobi zhinochoyi stati yaksho spermatozoyid YYYYY kachkonis cholovichoyi stati Hocha hromosoma kachkodzoba X1 maye 11 geniv yaki viyavlyayutsya u vsih X hromosomah ssavciv a hromosoma X5 maye gen yakij nazivayetsya DMRT1 i zustrichayetsya v Z hromosomi u ptahiv buduchi u nih viznachalnim dlya utvorennya stati zagalom genomni doslidzhennya pokazali sho p yat statevih X hromosom kachkodzoba ye gomologichnimi Z hromosomi ptahiv U kachkodzoba ne viyavlenij gen SRY klyuchovij gen viznachennya stati u ssavciv dlya nogo harakterna nepovna dozova kompensaciya neshodavno opisana u ptahiv Mabut mehanizm viznachennya stati kachkodzoba shozhij z takim u jogo predkiv reptilij Areal prozhivannya i sposib zhittyaAreal prozhivannya i aktivnist source source source source source Kachkodzob plavaye pid vodoyu Sidnejskij akvarium Kachkodzob skritna nichna napivvodna tvarina sho naselyaye beregi nevelikih richok i stavkiv Shidnoyi Avstraliyi na vidnosno velikomu areali vid holodnih plato Tasmaniyi ta Avstralijskih Alp do tropichnih doshovih lisiv priberezhnogo Kvinslenda Na pivnochi areal prozhivannya kachkodzoba syagaye pivostrova Kejp Jork Kuktaun Pro poshirennya kachkodzoba vseredini materika vidomo menshe Mabut vin povnistyu znik u Pivdennij Avstraliyi krim ostrova Kenguru i na bilshij chastini basejnu richok Murrej i Darling Ostannye sprichinili vochevid zabrudnennya vod do yakogo kachkonis ye duzhe chutlivim Kachkodzobi viddayut perevagu vodi z temperaturnimi pokaznikom 25 29 9 C u solonuvatij vodi ne zustrichayutsya Zhive kachkonis po beregah vodojm Za prihistok jomu pravit korotka pryama nora zavdovzhki do 10 m z dvoma vhodami i vnutrishnoyu kameroyu Odin vhid pidvodnij inshij roztashovanij na visoti 1 2 3 6 metriv nad rivnem vodi pid korinnyam derev abo v zarostyah Kachkodzob chudovo plavaye i pirnaye zalishayuchis pid vodoyu do 5 hvilin U vodi vin provodit do 10 godin na dobu oskilki shodnya jomu potribno z yidati kilkist yizhi sho stanovit do chverti jogo vlasnoyi vagi Aktivnim kachkonis ye vnochi i v sutinkovu poru dobi U prirodi vorogi kachkodzoba nechislenni zridka na nogo napadayut varani pitoni i morski leopardi sho buvaye zaplivayut u richki Harchuvannya Harchuyetsya kachkodzob dribnimi vodnimi tvarinami kalamutyachi dzobom mul na dni vodojmisha i vidlovlyuyuchi potomu zhivnist sho zdijnyalasya z vodoyu Sposterigali yak kachkonis goduyuchis perevertaye kameni kigtyami abo za dopomogoyu dzoba Poyidaye vin rakopodibnih cherv yakiv lichinki komah ridshe pugolovkiv molyuski i vodnu roslinnist Duzhe ridko harchuyutsya trupami nevelikih tvarin Nabravshi yizhu v zashichni mishki kachkodzob zdijmayetsya na poverhnyu i lezhachi na vodi peretiraye yiyi rogovimi shelepami Rozmnozhennya i doglyad za vivodkom Shoroku kachkodzobi vpadayut v 5 10 dennu zimovu splyachku pislya yakoyi u nih nastaye period rozmnozhennya Trivaye vin z serpnya po listopad Sparovuvannya vidbuvayetsya u vodi Samec kusaye samku za hvist i yakijs chas tvarini plavayut po kolu pislya chogo vidbuvayetsya sparyuvannya krim cogo zafiksovano she 4 varianti ritualu zalicyannya Samec pokrivaye dekilkoh samok postijnih par kachkodzobi ne utvoryuyut Pislya sparyuvannya samka riye vivodkovu noru Na vidminu vid zvichajnoyi nori vona ye bilsh vidovzhenoyu do 20 m zavdovzhki i zakinchuyetsya gnizdovoyu kameroyu Useredini buduyetsya gnizdo zi stebel i listya material samka nosit pritiskayuchi jogo hvostom do zhivota Potim vona zakuporyuye koridor odniyeyu abo dekilkoma zemlyanimi probkami zavtovshki 15 20 sm shob zahistiti noru vid hizhakiv ta pavodku Probki samka robit za dopomogoyu hvosta yakij vikoristovuye yak mulyar lopatku Gnizdo vseredini zavzhdi buvaye vologim sho oberigaye yajcya vid visihannya Samec ne bere uchasti v budivnictvi nori i viroshuvanni molodnyaka Cherez 2 tizhni pislya sparyuvannya samka vidkladaye 1 3 zazvichaj 2 yajcya Yajcya kachkodzoba shozhi na yajcya reptilij voni okrugli malenki 11 mm v diametri i pokriti brudno biloyu shkiryastoyu shkaralupoyu Pislya vidkladannya yajcya zlipayutsya mizh soboyu za dopomogoyu klejkoyi substanciyi yaka pokrivaye yih zovni Inkubaciya trivaye do 10 dniv pid chas nasidzhuvannya samka ridko zalishaye noru i zazvichaj lezhit zgornuvshis navkolo yayec Ditinchata kachkodzoba narodzhuyutsya golimi ta slipimi dovzhinoyu blizko 2 5 sm Samka lezhachi na spini peremishuye yih do sebe na cherevo Vivodkovoyi sumki u neyi nemaye Mati vigodovuye ditinchat molokom yake vistupaye cherez rozshireni pori na yiyi zhivoti Moloko stikaye po shersti materi nakopichuyuchis v osoblivih borozenkah i ditinchata jogo zlizuyut Mati zalishaye potomstvo tilki na korotkij chas shob pogoduvati i visushiti shkuru jduchi vona zakuporyuye vhid gruntom Ochi u ditinchat vidkrivayutsya na 11 mu tizhni Molochne vigodovuvannya trivaye do 4 misyaciv u 17 tizhniv ditinchata pochinayut vihoditi z nori na polyuvannya Statevoyi zrilosti molodi kachkodzobi dosyagayut u vici 1 go roku Trivalist zhittya kachkodzobiv u prirodi ye nevidomoyu v nevoli voni zhivut v serednomu 10 rokiv Evolyuciya istoriya vivchennya suchasnij stan i ohorona populyaciyiSkelet kachkodzoba Melburnskij muzej Odnoprohidni ye zhivimi predstavnikami odniyeyi z najbilsh rannih gilok ssavciv Vik najdavnishogo odnoprohidnogo viyavlenogo v Avstraliyi 110 mln rokiv Steropodon Ce bula nevelika shozha na grizuna tvarinka yaka vela nichnij sposib zhittya i shvidshe za vse ne vidkladala yayec a narodzhuvala silno nedorozvinenih ditinchat Skam yanilij zub inshogo vikopnogo kachkodzoba Obdurodon znajdenij u 1991 roci v Patagoniyi Argentina vkazuye na te sho jmovirno predki kachkodzoba potrapili do Avstraliyi z Pivdennoyi Ameriki koli ci kontinenti buli chastinami superkontinentu Gondvana Najblizhchi predki suchasnogo kachkodzoba z yavilisya blizko 4 5 mln rokiv tomu todi yak najbilsh rannij vikopnij zrazok vlasne Ornithorhynchus anatinus datuyetsya plejstocenom Vikopni kachkodzobi nagaduvali suchasnih ale buli menshimi za rozmirami Kachkodzob yak takij buv vidkritij yevropejskimi poselencyami u Avstraliyi u XVIII stolitti pid chas kolonizaciyi Novogo Pivdennogo Uelsu V opublikovanomu v 1802 roci pereliku tvarin ciyeyi koloniyi zgaduyetsya tvarina amfibiya z rodu krotiv najcikavishoyu oznakoyu yakoyi ye te sho vona maye zamist zvichajnogo rota kachinij dzob sho dozvolyaye tvarinci kormitisya v muli yak ptaham Persha shkira kachkodzoba bula nadislana v Angliyu v 1797 roci Yiyi viglyad porodiv zapekli superechki u seredovishi naukovoyi gromadskosti Spershu shkiru viznali virobom yakogos taksidermista yakij prosto prishiv kachinij dzob do shkiri tvarinki shozhoyi na bobra Rozsiyati cyu pidozru vdalosya Dzhordzhu Shou yakij vivchiv posilku i dijshov visnovku sho ce ne pidrobka Vidtak postalo pitannya do yakoyi grupi tvarin vidnesti kachkodzoba Vzhe pislya togo yak vin distav svoyu naukovu nazvu do Angliyi buli dostavleni pershi zviryatka i z yasuvalosya sho u samki kachkodzoba nemaye vidimih molochnih zaloz zate cya tvarina podibno do ptahiv maye kloaku Chvert stolittya vcheni ne mogli virishiti kudi vidnesti kachkodzoba do ssavciv ptahiv plazuniv abo vzagali do okremogo klasu poki 1824 roku nimeckij biolog Mekkel ne viyaviv sho u kachkodzoba vse taki ye molochni zalozi i samka vigodovuye ditinchat molokom Te sho kachkodzob vidkladaye yajcya bulo v svoyu chergu dovedene azh u 1884 roci Zoologichne im ya cij divnij tvarini dav u 1799 roci anglijskij naturalist Dzhordzh Shou Ornithorhynchus vid grec orni8orygxos ptashinij nis i anatinus kachka Aborigeni Avstraliyi znali kachkodzoba pid bagatma imenami vklyuchayuchi mallangong boondaburra tambreet Ranni yevropejski pereselenci nazivali jogo kachkodzob duckbill kachkokrit duckmole i vodyanij krit watermole U teperishnij chas anglijskoyu movoyu vikoristovuyetsya nazva platypus sho pohodit vid greckogo platus plaskij i pous lapa Budinochok kachkodzobiv u pritulku Lone Pine Koala Brisben Ranishe kachkodzobi pravili za ob yekt promislu cherez svoye cinne hutro odnak na pochatku XX stolittya polyuvannya na cih tvarin bulo zaboroneno Nini yih populyaciya vvazhayetsya porivnyano stabilnoyu hocha cherez zabrudnennya vodi i degradaciyu dovkillya areal kachkodzoba staye vse bilsh mozayichnim Pevnoyi shkodi jomu zavdali takozh zavezeni kolonistami kroliki yaki riyuchi nori turbuvali kachkodzobiv zmushuyuchi ostannih zalishati obzhiti miscya Za suchasnosti avstralijci stvorili specialnu sistemu zapovidnikiv i pritulkiv sanctuary de kachkodzobi mozhut vidchuvati sebe u bezpeci Z pomizh nih najvidomishimi ye zapovidnik Gilsvill u shtati Viktoriya ta Vest Berli v Kvinslendi ye kachkodzobi u specialnih akvariumah nizki avstralijskih zooparkiv v tomu chisli v sidnejskomu Taronga Zagalom zhe kachkodzobi ye legko zbudlivimi polohlivimi tvarinami i tomu vprodovzh trivalogo chasu ne shastilo vivezti kachkodzobiv u zooparki inshih krayin Upershe kachkodzob buv uspishno vivezenij za kordon azh u 1922 roci v Nyu Jorkskij zoosad ale prozhiv vin tam lishe 49 dniv Sprobi rozvoditi kachkodzobiv u nevoli uvinchuvalisya uspihom lishe dekilka raziv U travni 2008 roku bulo ogolosheno sho genom kachkodzoba rozshifrovanij PrimitkiMarkevich O P Rosijsko ukrayinsko latinskij zoologichnij slovnik Nomenklatura Kiyiv Nauk dumka 1983 S 259 Pettigrew J D 1999 Electroreception in monotremes The Journal of Experimental Biology 202 1447 1454 Warren Wesley C 8 travnya 2008 PDF Nature 453 7192 175 183 doi 10 1038 nature06936 Arhiv originalu PDF za 5 Bereznya 2016 Procitovano 18 Serpnya 2011 Dzherela posilannya ta literaturaRodini ssavciv svitu oglyad taksoniv ta yihni ukrayinski nazvi S Harchuk I Zagorodnyuk Geo amp Bio 2019 T 17 S 90 Rezhim dostupu http nbuv gov ua UJRN Vnnpm 2019 17 10 Kachkonis Ornithorhynchus Biologichnij slovnik 2 e vid za redakciyeyu akademika AN URSR K M Sitnika chlena korespondenta AN URSR V O Topachevskogo K Golovna redakciya URE 1986 S 267 Kachkodzob divna tvarina Avstraliyi na www naturalist if ua 11 Listopada 2013 u Wayback Machine ukr Pettigrew J D 1999 Electroreception in monotremes The Journal of Experimental Biology 202 1447 1454 28 Veresnya 2006 u Wayback Machine angl Rozshifrovano genom kachkodzoba 13 Chervnya 2020 u Wayback Machine gazeta ua 8 travnya 2008 Zagadkovij kachkodzob 13 Chervnya 2020 u Wayback Machine www nature com Genome analysis of the platypus reveals unique signatures of evolution 14 Kvitnya 2016 u Wayback Machine angl Kachkodzob na byology ru 10 Bereznya 2016 u Wayback Machine ros M L Augee Platypus and Echidnas The Royal Zoological Society New South Wales 1992 ISBN 0 9599951 6 1 angl T R Grant Fauna of Australia 16 Ornithorhynchidae Bernhard Grzimek Grzimeks Tierleben Bd 10 Saugetiere 1 Droemer Knaur Munchen 1967 Bechtermunz Augsburg 2000 ISBN 3 8289 1603 1 nim Ann Moyal Platypus The Extraordinary Story of How a Curious Creature Baffled the World Smithsonian Press Washington DC 2001 ISBN 1 56098 977 7 angl Ronald Strahan Mammals of Australia Smithsonian Press Washington DC 1996 ISBN 1 56098 673 5 angl