Медве́дівка (перша назва — Данилоград) — село в Україні, у Черкаському районі Черкаської області, центр Медведівської сільської громади. Населення — 1441 чоловік (1953 на 1972 рік).
село Медведівка | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Черкаська область | ||||
Район | Черкаський район | ||||
Громада | Медведівська сільська громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA71080230010020086 | ||||
Облікова картка | Медведівка | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | перша половина 16 століття. | ||||
Населення | 1292 (на 01.01.2007) | ||||
Площа | 5,07 км² | ||||
Густота населення | 254,8 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 20930 | ||||
Телефонний код | +380 4730 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | 49°10′30″ пн. ш. 32°22′44″ сх. д. / 49.17500° пн. ш. 32.37889° сх. д.Координати: 49°10′30″ пн. ш. 32°22′44″ сх. д. / 49.17500° пн. ш. 32.37889° сх. д. | ||||
Середня висота над рівнем моря | 101 м | ||||
Водойми | р. Тясмин та Медведка | ||||
Відстань до обласного центру | 37,2 (фізична) км 42 (автошляхами) км | ||||
Відстань до районного центру | 35 км | ||||
Найближча залізнична станція | Фундукліївка | ||||
Відстань до залізничної станції | 25 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | с. Медведівка | ||||
Сільський голова | Дискант Олександр Анатолійович | ||||
Карта | |||||
![]() Медведівка | |||||
![]() Медведівка | |||||
Мапа | |||||
|
Географія
Село розташоване на правому березі річки Тясмин, за 35 км від районного центру — міста Чигирин, за 25 км від залізничної станції Фундукліївка та за 42 км від обласного центру — міста Черкаси. Відстань до річкового порту на Дніпрі — Адамівки — 33 км. На півдні село сусідить з селами Івківці, Головківка і Новоселиця, на заході з селом Мельники і Зам'ятниця, на сході з селом Трушівці.
Герб і хоругва
Герб: у срібному полі чорний лук, на якому натягнута праворуч червона стріла, над ними синій сигль «М».
Прапор (хоругва): квадратне полотнище, яке складається з трьох вертикальних смуг — синьої, білої та синьої (співвідношення їх ширин рівне 1:3:1), на білому полі чорний лук, на якому натягнута до древка червона стріла, над ними — синя літера «М».
Символи затверджено сільською радою 1998 року. Автор проєктів — А. Гречило.
Історія
Недалеко від села виявлено поселення часів неоліту, періоду бронзи, а також ранньослов'янське поселення черняхівської культури Біля села знаходяться кургани бронзової доби (кінець ІІІ — початок I тисячоліття до н. е.)
XVI ст.
У першій половині XVI ст. територія, де згодом виникла Медведівка, була пустищем. Приплив населення до цієї місцевості був значним, а чигиринський та корсунський староста Іван Данилович «…для людей вільних, що у Чигирині вже не вміщалися…, вказав місце». Тут виникло поселення, яке староста назвав Данилоградом. Згодом (у 1792 році) йому було надане магдебурзьке право. Але назва «Данилоград» не прижилася. За поселенням закріпилася назва Медведиця (згодом Медведівка) — однойменно з річкою Медведівка (Медвідь, Медведь, Медведиця, Медведка) і однойменного з нею урочища.
У першій половині століття на острові Дубина в долині Тясмину поблизу Медведівки був заснований Медведівський Миколаївський монастир.
XVII ст.
У матеріалах перепису Корсунського староства за 1616 рік зазначено, що в новому поселенні є 20 міських будинків і 280 козацьких хат.
У 1649 році тут була створена козацька сотня. Медведівка стала сотенним містечком. Після визвольної війни 1648—1657 рр. Б. Хмельницький держав її у власному користуванні.
За Андрусівським перемир'ям 1667 року та «Вічним миром» 1686 року Медведівка залишилася у складі Польщі. Сюди знову повернулася шляхта. Містечко не раз дощенту руйнували і грабували татари. Востаннє вони жорстоко сплюндрували його 1735 року.
XVIII ст.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMyTDFoV1NVbEpMVTFsWkhabFpHbDJhMkV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFZoV1NVbEpMVTFsWkhabFpHbDJhMkV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
1741 року в містечку мешкало 1300 чоловік. Крім рільництва, його жителі займалися ремеслами, тут існував ткацький цех.
Селяни Медведівки не раз виступали зі зброєю в руках проти гнобителів, поповнювали лави гайдамаків. В листопаді 1737 року польський каральний загін під містечком напав на гайдамаків (близько 200 чоловік), до яких підійшло ще 200 чоловік підмоги. Гайдамаки спершу погнали, а потім під Кам'янкою зовсім розгромили шляхту. В 1743 році загін повстанців спалив панський будинок в Медведівці. У скаргах до сейму та короля панство писало, що селяни не слухають поміщиків, тікають до «гультяїв», зокрема 1749 року згадувалось про поширення повстання і на містечко. Гайдамаки розгромили тут поміщицький маєток також у 1751 році.
Та найбільшим виступом народу проти поневолювачів була Коліївщина. Місцем активних дій повсталих став Холодний Яр, Мотронинський монастир і село Медведівка. Очолив повстання уродженець сусіднього села Івківці запорізький козак Максим Залізняк. Гайдамаки очистили від шляхти й орендарів Чигиринське, Смілянське, Жаботинське і Черкаське староства і в червні того ж року рушили на Умань.
У Медведівці із загоном у 300 гайдамаків два тижні перебував один з ватажків, повстання — Семен Неживий. Багатьох повстанців з села Медведівка (підданих Російської держави) влада затаврувала і заслала до Сибіру. Серед них опинився і Максим Залізняк. Довгий час серед мешканців села ходили чутки, що він утік із в'язниці і брав участь у селянській війні під проводом О. Пугачова.
Після приєднання Правобережної України до Лівобережної у складі Росії 1793 року Медведівка увійшла до Чигиринського повіту. Повновладним господарем у ній став шляхтич Геронім Собанський. Він збільшив панщину до 3 днів на тиждень, посилив утиски. Селяни в 1832 році подали київському генерал-губернатору скаргу на поміщика. Як і слід було сподіватися, на скаргу не зважили.
XIX ст.
З 1836 року землі Медведівки перейшли у власність сенатора Фундуклея. На той час у селі було 80 дворів, у яких проживало 633 чоловіка.
На 1852 рік у селі проживало 66 ремісників.
У 1859 році в селі було 2122 жителі. Через кожні два тижні тут проводились торги (в неділю), а тричі на рік влаштовувались ярмарки.
У 1860 році в селі відкрито школу початкової грамоти. Тут вивчали азбуку 14 селянських дітей.
Після скасування кріпацтва селяни не тільки не отримали більше землі, а й втратили частину тієї, на якій господарювали. Найродючіші ділянки було відібрано поміщиком, які згодом скупив цукрозаводчик Терещенко, що привело до заворушень, на придушення яких київський генерал-губернатор у 1861 році послав каральний загін, що мав 200 солдат.
Поміщик Фундуклей, якому належало 16 916 десятин землі, у 1866 році побудував в селі млин, де не тільки мололи зерно, а й валяли сукно на фолюшах. У тому ж році до ладу стала цегельня. Броварню, яка діяла тут з 1835 року, було значно розширено.
Станом на 1885 рік у колишньому державному та власницькому містечку Головківської волості Чигиринського повіту Київської губернії, мешкало 2496 осіб, налічувалось 345 дворових господарства, існували православна церква, костел, синагога, єврейський молитовний будинок, школа, 2 постоялих двори, 11 постоялих будинків, лавка, водяний млин, пивоварний завод, відбувались ярмарки по неділях що два тижні.
На 1895 рік в селі налічувалось 360 дворів, де проживали 4458 (дуже сумнівно) жителів[]. Воно мало поштове відділення; тут діяло 15 вітряків. Населення в основному займалось хліборобством: сіяли жито, пшеницю. Селяни вирощували цукрові буряки для Осотянської цукроварні.
За переписом 1897 року кількість мешканців зросла до 3683 осіб (1816 чоловічої статі та 1867 — жіночої), з яких 2219 — православної віри, 1453 — юдейської.
XX ст.
Напередодні революції 1905—1907 років в селі діяла революційна група селян, очолювана Е. Т. Слюсаренко та Л. Й. Руденко. В 1907 році група була розкрита, а її активних учасників вислано до Вологодської губернії.
На початку століття село почало бідніти. Маючи невеличкі клаптики землі, багато селян не в змозі були прогодувати свої сім'ї. Селяни залишали село і йшли у найми. Так у 1907 році в селі було 460 господарств, а в 1912 їх лишилося 402. З них 108 зовсім не мали худоби, близько 100 господарств не мали тягла (на селі було 102 коней і 78 волів).
В роки першої світової війни становище ще погіршилось. У селян на потреби армії реквізували коней, худобу, вози й продовольство.
У березні 1918 року село зайняли війська УНР.
У 1918—1923 рр. Медведівка належала до Холодноярської республіки.
Радянська доба
11 квітня 1923 року постановою Київського губвиконкому створено у складі Черкаського округу, який проіснував до 3 лютого 1931 року.
На початку 1925 року в селі організовано товариство спільного обробітку землі «Благо». На той час в Медведівці проживало 2940 чоловік. Займалися вони в основному хліборобством і торгівлею. Тут діяв шкіряний завод, декілька вітряків, паровий млин, збудований сільськогосподарською кооперацією, олійниця і дві кузні. Розпочали роботу медична та ветеринарна лікарні, аптека.
У 1926 році в селі відкрито семирічну школу, де працювало 9 учителів і навчалось 439 учнів. Протягом 1927—1928 років грамотою оволоділи також 204 дорослі мешканця села.
Восени 1926 року в Медведівці засноване сільськогосподарське кредитне товариство, яке на кінець року мало 509 членів та 91 тисячу карбованців коштів. Від нього селяни отримували допомогу грішми, посівним матеріалом, реманентом. Товариство відкрило свою прокатну станцію, яка мала сівалки, трієри, культиватори, залізні борони та інший сільськогосподарський реманент. Одночасно було створене і споживче товариство (264 члени) з місячним оборотом 39,7 тисяч карбованців.
В 1929 році в селі створено два колгоспи — «Новий шлях» і «Червона дружба». Через рік вони злились в одну артіль «Серп і молот», яка на 1 лютого 1930 року об'єднала 501 господарство і мала 850 га орної землі.
1930-го року утворено Медведівську машинно-тракторну станцію, що в 1937 році по рентабельності вийшла на одне з перших місць в області.
В 1936 році в селі відкрито середню школу.
Напередодні Другої світової війни в Медведівці був клуб, пошта, працювало 4 торгові точки.
Друга світова війна
25 серпня 1941 року село окуповали німецькі війська. 12 жителів Медведівки пішли до партизанських загонів, а понад 60 жителів села допомагали партизанам — збирали зброю, заготовляли і переправляли до лісу харчі, забезпечували загони одягом, взуттям, медикаментами, лікували поранених.
У Медведівці 1 серпня 1943 року партизани загону П. А. Дубового напали на ворожий гарнізон, знищили 95 тонн пального на нафтобазі, зруйнували вузол зв'язку, майстерню, розгромили комендатуру, вбили двох жандармів. 8 грудня того ж року партизани загону ім. Москви висадили у повітря міст на ділянці Медведівка — Мельники.
8 січня 1944 року частини 52-ї армії разом з партизанами реокупували село.
Післявоєнні часи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a1ppOGxSREFsT1VNbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREFsUWpJbFJEQWxRalVsUkRBbFFqUWxSREVsT1RZbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpBdWFuQm5MekkxTUhCNExTVkVNQ1U1UXlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Після визволення села почалася відбудова господарства. В березні 1945 в новоствореній артілі працювало 987 колгоспників. З них чоловіків — 73, жінок — 581, неповнолітніх — 125, людей похилого віку і непрацездатних — 195. Колгосп мав 3 двигуни, 54 кінні плуги, 50 борін, 18 культиваторів, 4 сівалки.
Відновила роботу Медведівська МТС. У 1950 році вона мала 40 тракторів, нові механічні майстерні, гараж.
За роки четвертої п'ятирічки в колгоспі відбудовано всі зруйновані приміщення, споруджено два нові корівники з цегли, кошару, телятник, птахоферму, зерносховище, теслярські майстерні, цегельний завод, а також їдальню, радіовузол, дитячі ясла та інше.
У 1956 році відбудоване і переобладнане приміщення середньої школи, споруджено 2 гуртожитки для учнів віддалених сіл, майстерню.
1959 року Медведівській сільраді були підпорядковані села Івківці, Зам'ятниця, Деменці. На базі колгоспів цих сіл та колгоспу «Серп і Молот» утворилось одне велике господарство ім. Куйбишева з площею орної землі 3060 га, який очолив С. І. Удодов. Після реорганізації Медведівської МТС колгосп купив 45 тракторів, 18 комбайнів, 30 сівалок, 1 бульдозерну лопату, 4 механічні млини, 3 електрозварювальні апарати та повний комплект причіпного інвентаря. З 1961 року колгосп спеціалізувався на виробництві м'яса великої рогатої худоби.
До 1967 року колгосп побудував механічну майстерню, 16 приміщень для утримання тварин, 6 свердловин для подачі води на ферми, 2 кормокухні, три цегельні заводи, вальцьовий млин, а також риборозплідник на 0.5 мільйонів мальків, 5 ставків (60 га водного зеркала), увів у дію зрошувальну систему на площі 60 га, а також спорудив будинок культури на 600 місць, сільунівермаг, аптеку. На всіх трьох дільницях побудував і обладнав типові приміщення дошкільних дитячих закладів.
Станом на 1972 рік в селі працював хлібзавод потужністю 10-12 тонн виробів за зміну. Населення обслуговували кравецька і швейна майстерні, пошта, перукарня, готель, ресторан та три їдальні, 9 магазинів та ларків, комунгосп, який виконував замовлення по ремонту приміщень, будівництву різних споруд та інше. Село було повністю електрифіковане та радіофіковане. Мало автобусне сполучення з Черкасами, Чигирином, Олександрівкою та навколишніми селами. Була перебудована і розширена Медведівська лікарня. В ній працював стаціонар на 50 ліжок, рентгенівський і стоматологічний кабінети, операційна, машина швидкої допомоги. В середній школі працювало 30 вчителів, що навчали понад 300 учнів. При школі працювали групи подовженого дня, які відвідували понад 100 учнів. В селі працювало три бібліотеки, стаціонарна кіноустановка.
Сучасність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek15THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrRWxSREVsT0RBbFJEQWxRakFsUkRFbE9UUWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqSWxSREVsT0RjbFJEQWxRamdsUkRBbFFqbGZKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6SlVRd0pVSTNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUk1TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVU1sUkRBbFFqVWxSREFsUWpRbFJEQWxRaklsUkRBbFFqVWxSREFsUWpRbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVReEpUazBKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpFSlVRd0pVSXlKVVF4SlRnM0pVUXdKVUk0SlVRd0pVSTVYeVZFTUNWQ1F5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDT1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
Нині в селі функціонують школа, лікарня, дитячий садок, торгові точки. Постійно діють церква Успіння Пресвятої Богородиці та краєзнавчий музей.
Пам'ятки, визначні місця
Пам'ятки природи
- Дзюркало — гідрологічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Залізнякова криниця — гідрологічна пам'ятка природи місцевого значення.
Археологічні
- Кургани епохи бронзи.
Архітектурні
- Церква Успіння Пресвятої Богородиці.
- Приміщення костелу.
Меморіали, пам'ятники
- Пам'ятник загиблим воїнам Другої світової війни.
- Пам'ятник загиблим воїнам Другої світової війни.
- Пам'ятник Максиму Залізняку.
Його відкрили в 1993 році на відзначення 225-літнього ювілею Коліївщини. - Пам'ятник «Слава Україні».
Відомі люди
Народилися
- Гай Галина Семенівна — поетеса.
- Островська Людмила Іванівна — українська журналістка, редактор радіопрограм.
- Марія Юлія Залеська (1831—1889) — польська письменниця і перекладачка.
Галерея
-
- Пам'ятник загиблим воїнам Другої світової війни
- Пам'ятник загиблим воїнам Другої світової війни
- Пам’ятник Максиму Залізняку. 2014
- Пам'ятник "Слава Україні!"
- Пояснювальна табличка до пам'ятника "Слава Україні!"
Див. також
Посилання
- . Архів оригіналу за 3 серпня 2008. Процитовано 17 травня 2008.
- . Архів оригіналу за 11 липня 2011. Процитовано 12 червня 2007.
- maps.vlasenko.net [ 30 вересня 2007 у Wayback Machine.](рос.)
- www.panterra.com.ua[недоступне посилання з липня 2019]
- . Google My Maps. Архів оригіналу за 15 липня 2021. Процитовано 27 вересня 2019.
- Wedwedówka (Wedmediwka, Medwedica, ..., Danielgród) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 232–233. (пол.)
- 2.) Medwedówka, rzeczka // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 231. (пол.)
- . — К. : Видавництво АН УРСР, 1957. — С. 111. — (№ 1889).
- Гайдамацький рух в Україні в XVIII ст., стор 99; О. П. Лола. Гайдамацький рух в Україні 20-60 рр. XVIII ст., стор. 65, 85, 86.
- «Український історичний журнал», 1968, № 7, стор. 63, 65.
- Гайдамацький рух в Україні в XVIII ст., стор 414, 461.
- Волости и важнѣйшія селенія Европейской Россіи. По даннымъ обслѣдованія, произведеннаго статистическими учрежденіями Министерства Внутреннихъ Дѣлъ, по порученію Статистическаго Совѣта. Изданіе Центральнаго Статистическаго Комитета. Выпускъ III. Губерніи Малороссійскія и Юго-Западныя / Составилъ старшій редактор В. В. Зверинскій — СанктПетербургъ, 1885. (рос. дореф.)
- Населенные места Российской империи в 500 и более жителей с указанием всего наличного в них населения и числа жителей преобладающих вероисповеданий : по данным первой всеобщей переписи населения 1897 г. / Под ред. Н. А. Тройницкого — С.-Пб. : Типография «Общественная польза»: [паровая типолитография Н. Л. Ныркина], 1905. — С. 1-84. — X, 270, 120 с.(рос. дореф.)
- Кіровоградщина в роки Великої Вітчизняної війни 1941—1945, стор 264, 274.
Література
- Історія міст і сіл Української РСР. — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР. — 15 000 прим.
- Едвард Руліковський, Medwedówka (Danielgród) // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1885. — Т. VI. — S. 232. (пол.)
Публікації
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Medvedivka, Chygyrynskyi raion |
- Руденко О. Моє рідне село: [Історія с. Медведівки] //Чигирин.вісті. — 1998. — 12 серп.
- Руденко О. Медведівка за часів козацтва //Чигирин. вісті. — 1993. — 17, 20 лют.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Medve divka persha nazva Danilograd selo v Ukrayini u Cherkaskomu rajoni Cherkaskoyi oblasti centr Medvedivskoyi silskoyi gromadi Naselennya 1441 cholovik 1953 na 1972 rik selo Medvedivka Gerb Medvedivki Cherkaskij rajon Prapor Medvedivki Cherkaskij rajon Krayina Ukrayina Oblast Cherkaska oblast Rajon Cherkaskij rajon Gromada Medvedivska silska gromada Kod KATOTTG UA71080230010020086 Oblikova kartka Medvedivka Osnovni dani Zasnovane persha polovina 16 stolittya Naselennya 1292 na 01 01 2007 Plosha 5 07 km Gustota naselennya 254 8 osib km Poshtovij indeks 20930 Telefonnij kod 380 4730 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 10 30 pn sh 32 22 44 sh d 49 17500 pn sh 32 37889 sh d 49 17500 32 37889 Koordinati 49 10 30 pn sh 32 22 44 sh d 49 17500 pn sh 32 37889 sh d 49 17500 32 37889 Serednya visota nad rivnem morya 101 m Vodojmi r Tyasmin ta Medvedka Vidstan do oblasnogo centru 37 2 fizichna km 42 avtoshlyahami km Vidstan do rajonnogo centru 35 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Fundukliyivka Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 25 km Misceva vlada Adresa radi s Medvedivka Silskij golova Diskant Oleksandr Anatolijovich Karta Medvedivka Medvedivka Mapa Medvedivka u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshi naseleni punkti z takoyu nazvoyu Medvedivka Krinicya ZaliznyakaGeografiyaSelo roztashovane na pravomu berezi richki Tyasmin za 35 km vid rajonnogo centru mista Chigirin za 25 km vid zaliznichnoyi stanciyi Fundukliyivka ta za 42 km vid oblasnogo centru mista Cherkasi Vidstan do richkovogo portu na Dnipri Adamivki 33 km Na pivdni selo susidit z selami Ivkivci Golovkivka i Novoselicya na zahodi z selom Melniki i Zam yatnicya na shodi z selom Trushivci Gerb i horugvaGerb u sribnomu poli chornij luk na yakomu natyagnuta pravoruch chervona strila nad nimi sinij sigl M Prapor horugva kvadratne polotnishe yake skladayetsya z troh vertikalnih smug sinoyi biloyi ta sinoyi spivvidnoshennya yih shirin rivne 1 3 1 na bilomu poli chornij luk na yakomu natyagnuta do drevka chervona strila nad nimi sinya litera M Simvoli zatverdzheno silskoyu radoyu 1998 roku Avtor proyektiv A Grechilo IstoriyaNedaleko vid sela viyavleno poselennya chasiv neolitu periodu bronzi a takozh rannoslov yanske poselennya chernyahivskoyi kulturi Bilya sela znahodyatsya kurgani bronzovoyi dobi kinec III pochatok I tisyacholittya do n e XVI st U pershij polovini XVI st teritoriya de zgodom vinikla Medvedivka bula pustishem Pripliv naselennya do ciyeyi miscevosti buv znachnim a chigirinskij ta korsunskij starosta Ivan Danilovich dlya lyudej vilnih sho u Chigirini vzhe ne vmishalisya vkazav misce Tut viniklo poselennya yake starosta nazvav Danilogradom Zgodom u 1792 roci jomu bulo nadane magdeburzke pravo Ale nazva Danilograd ne prizhilasya Za poselennyam zakripilasya nazva Medvedicya zgodom Medvedivka odnojmenno z richkoyu Medvedivka Medvid Medved Medvedicya Medvedka dzherelo ne vkazane 401 den i odnojmennogo z neyu urochisha dzherelo ne vkazane 401 den U pershij polovini stolittya na ostrovi Dubina v dolini Tyasminu poblizu Medvedivki buv zasnovanij Medvedivskij Mikolayivskij monastir XVII st U materialah perepisu Korsunskogo starostva za 1616 rik zaznacheno sho v novomu poselenni ye 20 miskih budinkiv i 280 kozackih hat U 1649 roci tut bula stvorena kozacka sotnya Medvedivka stala sotennim mistechkom Pislya vizvolnoyi vijni 1648 1657 rr B Hmelnickij derzhav yiyi u vlasnomu koristuvanni Za Andrusivskim peremir yam 1667 roku ta Vichnim mirom 1686 roku Medvedivka zalishilasya u skladi Polshi Syudi znovu povernulasya shlyahta Mistechko ne raz doshentu rujnuvali i grabuvali tatari Vostannye voni zhorstoko splyundruvali jogo 1735 roku XVIII st Medvedivka na karti XVIII stolittya 1741 roku v mistechku meshkalo 1300 cholovik Krim rilnictva jogo zhiteli zajmalisya remeslami tut isnuvav tkackij ceh Selyani Medvedivki ne raz vistupali zi zbroyeyu v rukah proti gnobiteliv popovnyuvali lavi gajdamakiv V listopadi 1737 roku polskij karalnij zagin pid mistechkom napav na gajdamakiv blizko 200 cholovik do yakih pidijshlo she 200 cholovik pidmogi Gajdamaki spershu pognali a potim pid Kam yankoyu zovsim rozgromili shlyahtu V 1743 roci zagin povstanciv spaliv panskij budinok v Medvedivci U skargah do sejmu ta korolya panstvo pisalo sho selyani ne sluhayut pomishikiv tikayut do gultyayiv zokrema 1749 roku zgaduvalos pro poshirennya povstannya i na mistechko Gajdamaki rozgromili tut pomishickij mayetok takozh u 1751 roci Ta najbilshim vistupom narodu proti ponevolyuvachiv bula Koliyivshina Miscem aktivnih dij povstalih stav Holodnij Yar Motroninskij monastir i selo Medvedivka Ocholiv povstannya urodzhenec susidnogo sela Ivkivci zaporizkij kozak Maksim Zaliznyak Gajdamaki ochistili vid shlyahti j orendariv Chigirinske Smilyanske Zhabotinske i Cherkaske starostva i v chervni togo zh roku rushili na Uman U Medvedivci iz zagonom u 300 gajdamakiv dva tizhni perebuvav odin z vatazhkiv povstannya Semen Nezhivij Bagatoh povstanciv z sela Medvedivka piddanih Rosijskoyi derzhavi vlada zatavruvala i zaslala do Sibiru Sered nih opinivsya i Maksim Zaliznyak Dovgij chas sered meshkanciv sela hodili chutki sho vin utik iz v yaznici i brav uchast u selyanskij vijni pid provodom O Pugachova Pislya priyednannya Pravoberezhnoyi Ukrayini do Livoberezhnoyi u skladi Rosiyi 1793 roku Medvedivka uvijshla do Chigirinskogo povitu Povnovladnim gospodarem u nij stav shlyahtich Geronim Sobanskij Vin zbilshiv panshinu do 3 dniv na tizhden posiliv utiski Selyani v 1832 roci podali kiyivskomu general gubernatoru skargu na pomishika Yak i slid bulo spodivatisya na skargu ne zvazhili XIX st Z 1836 roku zemli Medvedivki perejshli u vlasnist senatora Fundukleya Na toj chas u seli bulo 80 dvoriv u yakih prozhivalo 633 cholovika Na 1852 rik u seli prozhivalo 66 remisnikiv U 1859 roci v seli bulo 2122 zhiteli Cherez kozhni dva tizhni tut provodilis torgi v nedilyu a trichi na rik vlashtovuvalis yarmarki U 1860 roci v seli vidkrito shkolu pochatkovoyi gramoti Tut vivchali azbuku 14 selyanskih ditej Pislya skasuvannya kripactva selyani ne tilki ne otrimali bilshe zemli a j vtratili chastinu tiyeyi na yakij gospodaryuvali Najrodyuchishi dilyanki bulo vidibrano pomishikom yaki zgodom skupiv cukrozavodchik Tereshenko sho privelo do zavorushen na pridushennya yakih kiyivskij general gubernator u 1861 roci poslav karalnij zagin sho mav 200 soldat Pomishik Funduklej yakomu nalezhalo 16 916 desyatin zemli u 1866 roci pobuduvav v seli mlin de ne tilki mololi zerno a j valyali sukno na folyushah U tomu zh roci do ladu stala cegelnya Brovarnyu yaka diyala tut z 1835 roku bulo znachno rozshireno Stanom na 1885 rik u kolishnomu derzhavnomu ta vlasnickomu mistechku Golovkivskoyi volosti Chigirinskogo povitu Kiyivskoyi guberniyi meshkalo 2496 osib nalichuvalos 345 dvorovih gospodarstva isnuvali pravoslavna cerkva kostel sinagoga yevrejskij molitovnij budinok shkola 2 postoyalih dvori 11 postoyalih budinkiv lavka vodyanij mlin pivovarnij zavod vidbuvalis yarmarki po nedilyah sho dva tizhni Na 1895 rik v seli nalichuvalos 360 dvoriv de prozhivali 4458 duzhe sumnivno zhiteliv dzherelo Vono malo poshtove viddilennya tut diyalo 15 vitryakiv Naselennya v osnovnomu zajmalos hliborobstvom siyali zhito pshenicyu Selyani viroshuvali cukrovi buryaki dlya Osotyanskoyi cukrovarni Za perepisom 1897 roku kilkist meshkanciv zrosla do 3683 osib 1816 cholovichoyi stati ta 1867 zhinochoyi z yakih 2219 pravoslavnoyi viri 1453 yudejskoyi XX st Naperedodni revolyuciyi 1905 1907 rokiv v seli diyala revolyucijna grupa selyan ocholyuvana E T Slyusarenko ta L J Rudenko V 1907 roci grupa bula rozkrita a yiyi aktivnih uchasnikiv vislano do Vologodskoyi guberniyi Na pochatku stolittya selo pochalo bidniti Mayuchi nevelichki klaptiki zemli bagato selyan ne v zmozi buli progoduvati svoyi sim yi Selyani zalishali selo i jshli u najmi Tak u 1907 roci v seli bulo 460 gospodarstv a v 1912 yih lishilosya 402 Z nih 108 zovsim ne mali hudobi blizko 100 gospodarstv ne mali tyagla na seli bulo 102 konej i 78 voliv V roki pershoyi svitovoyi vijni stanovishe she pogirshilos U selyan na potrebi armiyi rekvizuvali konej hudobu vozi j prodovolstvo U berezni 1918 roku selo zajnyali vijska UNR U 1918 1923 rr Medvedivka nalezhala do Holodnoyarskoyi respubliki Radyanska doba Shkola v seli Medvedivka 11 kvitnya 1923 roku postanovoyu Kiyivskogo gubvikonkomu stvoreno u skladi Cherkaskogo okrugu yakij proisnuvav do 3 lyutogo 1931 roku Na pochatku 1925 roku v seli organizovano tovaristvo spilnogo obrobitku zemli Blago Na toj chas v Medvedivci prozhivalo 2940 cholovik Zajmalisya voni v osnovnomu hliborobstvom i torgivleyu Tut diyav shkiryanij zavod dekilka vitryakiv parovij mlin zbudovanij silskogospodarskoyu kooperaciyeyu olijnicya i dvi kuzni Rozpochali robotu medichna ta veterinarna likarni apteka U 1926 roci v seli vidkrito semirichnu shkolu de pracyuvalo 9 uchiteliv i navchalos 439 uchniv Protyagom 1927 1928 rokiv gramotoyu ovolodili takozh 204 dorosli meshkancya sela Voseni 1926 roku v Medvedivci zasnovane silskogospodarske kreditne tovaristvo yake na kinec roku malo 509 chleniv ta 91 tisyachu karbovanciv koshtiv Vid nogo selyani otrimuvali dopomogu grishmi posivnim materialom remanentom Tovaristvo vidkrilo svoyu prokatnu stanciyu yaka mala sivalki triyeri kultivatori zalizni boroni ta inshij silskogospodarskij remanent Odnochasno bulo stvorene i spozhivche tovaristvo 264 chleni z misyachnim oborotom 39 7 tisyach karbovanciv V 1929 roci v seli stvoreno dva kolgospi Novij shlyah i Chervona druzhba Cherez rik voni zlilis v odnu artil Serp i molot yaka na 1 lyutogo 1930 roku ob yednala 501 gospodarstvo i mala 850 ga ornoyi zemli 1930 go roku utvoreno Medvedivsku mashinno traktornu stanciyu sho v 1937 roci po rentabelnosti vijshla na odne z pershih misc v oblasti V 1936 roci v seli vidkrito serednyu shkolu Naperedodni Drugoyi svitovoyi vijni v Medvedivci buv klub poshta pracyuvalo 4 torgovi tochki Druga svitova vijna 25 serpnya 1941 roku selo okupovali nimecki vijska 12 zhiteliv Medvedivki pishli do partizanskih zagoniv a ponad 60 zhiteliv sela dopomagali partizanam zbirali zbroyu zagotovlyali i perepravlyali do lisu harchi zabezpechuvali zagoni odyagom vzuttyam medikamentami likuvali poranenih U Medvedivci 1 serpnya 1943 roku partizani zagonu P A Dubovogo napali na vorozhij garnizon znishili 95 tonn palnogo na naftobazi zrujnuvali vuzol zv yazku majsternyu rozgromili komendaturu vbili dvoh zhandarmiv 8 grudnya togo zh roku partizani zagonu im Moskvi visadili u povitrya mist na dilyanci Medvedivka Melniki 8 sichnya 1944 roku chastini 52 yi armiyi razom z partizanami reokupuvali selo Pislyavoyenni chasi Medvedivka na topografichnij mapi Pislya vizvolennya sela pochalasya vidbudova gospodarstva V berezni 1945 v novostvorenij artili pracyuvalo 987 kolgospnikiv Z nih cholovikiv 73 zhinok 581 nepovnolitnih 125 lyudej pohilogo viku i nepracezdatnih 195 Kolgosp mav 3 dviguni 54 kinni plugi 50 borin 18 kultivatoriv 4 sivalki Vidnovila robotu Medvedivska MTS U 1950 roci vona mala 40 traktoriv novi mehanichni majsterni garazh Za roki chetvertoyi p yatirichki v kolgospi vidbudovano vsi zrujnovani primishennya sporudzheno dva novi korivniki z cegli kosharu telyatnik ptahofermu zernoshovishe teslyarski majsterni cegelnij zavod a takozh yidalnyu radiovuzol dityachi yasla ta inshe U 1956 roci vidbudovane i pereobladnane primishennya serednoyi shkoli sporudzheno 2 gurtozhitki dlya uchniv viddalenih sil majsternyu 1959 roku Medvedivskij silradi buli pidporyadkovani sela Ivkivci Zam yatnicya Demenci Na bazi kolgospiv cih sil ta kolgospu Serp i Molot utvorilos odne velike gospodarstvo im Kujbisheva z plosheyu ornoyi zemli 3060 ga yakij ocholiv S I Udodov Pislya reorganizaciyi Medvedivskoyi MTS kolgosp kupiv 45 traktoriv 18 kombajniv 30 sivalok 1 buldozernu lopatu 4 mehanichni mlini 3 elektrozvaryuvalni aparati ta povnij komplekt prichipnogo inventarya Z 1961 roku kolgosp specializuvavsya na virobnictvi m yasa velikoyi rogatoyi hudobi Do 1967 roku kolgosp pobuduvav mehanichnu majsternyu 16 primishen dlya utrimannya tvarin 6 sverdlovin dlya podachi vodi na fermi 2 kormokuhni tri cegelni zavodi valcovij mlin a takozh riborozplidnik na 0 5 miljoniv malkiv 5 stavkiv 60 ga vodnogo zerkala uviv u diyu zroshuvalnu sistemu na ploshi 60 ga a takozh sporudiv budinok kulturi na 600 misc silunivermag apteku Na vsih troh dilnicyah pobuduvav i obladnav tipovi primishennya doshkilnih dityachih zakladiv Stanom na 1972 rik v seli pracyuvav hlibzavod potuzhnistyu 10 12 tonn virobiv za zminu Naselennya obslugovuvali kravecka i shvejna majsterni poshta perukarnya gotel restoran ta tri yidalni 9 magaziniv ta larkiv komungosp yakij vikonuvav zamovlennya po remontu primishen budivnictvu riznih sporud ta inshe Selo bulo povnistyu elektrifikovane ta radiofikovane Malo avtobusne spoluchennya z Cherkasami Chigirinom Oleksandrivkoyu ta navkolishnimi selami Bula perebudovana i rozshirena Medvedivska likarnya V nij pracyuvav stacionar na 50 lizhok rentgenivskij i stomatologichnij kabineti operacijna mashina shvidkoyi dopomogi V serednij shkoli pracyuvalo 30 vchiteliv sho navchali ponad 300 uchniv Pri shkoli pracyuvali grupi podovzhenogo dnya yaki vidviduvali ponad 100 uchniv V seli pracyuvalo tri biblioteki stacionarna kinoustanovka Suchasnist Medvedivskij krayeznachij muzej Nini v seli funkcionuyut shkola likarnya dityachij sadok torgovi tochki Postijno diyut cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici ta krayeznavchij muzej Pam yatki viznachni miscyaPam yatki prirodi Dzyurkalo gidrologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Zaliznyakova krinicya gidrologichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Arheologichni Kurgani epohi bronzi Arhitekturni Cerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Primishennya kostelu Memoriali pam yatniki Pam yatnik zagiblim voyinam Drugoyi svitovoyi vijni Pam yatnik zagiblim voyinam Drugoyi svitovoyi vijni Pam yatnik Maksimu Zaliznyaku Jogo vidkrili v 1993 roci na vidznachennya 225 litnogo yuvileyu Koliyivshini Pam yatnik Slava Ukrayini Vidomi lyudiNarodilisya Gaj Galina Semenivna poetesa Ostrovska Lyudmila Ivanivna ukrayinska zhurnalistka redaktor radioprogram Mariya Yuliya Zaleska 1831 1889 polska pismennicya i perekladachka GalereyaCerkva Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici Pam yatnik zagiblim voyinam Drugoyi svitovoyi vijni Pam yatnik zagiblim voyinam Drugoyi svitovoyi vijni Pam yatnik Maksimu Zaliznyaku 2014 Pam yatnik Slava Ukrayini Poyasnyuvalna tablichka do pam yatnika Slava Ukrayini Div takozhGajdamaki poema Perelik naselenih punktiv sho postrazhdali vid Golodomoru 1932 1933 Cherkaska oblast Posilannya Arhiv originalu za 3 serpnya 2008 Procitovano 17 travnya 2008 Arhiv originalu za 11 lipnya 2011 Procitovano 12 chervnya 2007 maps vlasenko net 30 veresnya 2007 u Wayback Machine ros www panterra com ua nedostupne posilannya z lipnya 2019 Google My Maps Arhiv originalu za 15 lipnya 2021 Procitovano 27 veresnya 2019 Wedwedowka Wedmediwka Medwedica Danielgrod Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1885 T VI S 232 233 pol 2 Medwedowka rzeczka Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1885 T VI S 231 pol K Vidavnictvo AN URSR 1957 S 111 1889 Gajdamackij ruh v Ukrayini v XVIII st stor 99 O P Lola Gajdamackij ruh v Ukrayini 20 60 rr XVIII st stor 65 85 86 Ukrayinskij istorichnij zhurnal 1968 7 stor 63 65 Gajdamackij ruh v Ukrayini v XVIII st stor 414 461 Volosti i vazhnѣjshiya seleniya Evropejskoj Rossii Po dannym obslѣdovaniya proizvedennago statisticheskimi uchrezhdeniyami Ministerstva Vnutrennih Dѣl po porucheniyu Statisticheskago Sovѣta Izdanie Centralnago Statisticheskago Komiteta Vypusk III Gubernii Malorossijskiya i Yugo Zapadnyya Sostavil starshij redaktor V V Zverinskij SanktPeterburg 1885 ros doref Naselennye mesta Rossijskoj imperii v 500 i bolee zhitelej s ukazaniem vsego nalichnogo v nih naseleniya i chisla zhitelej preobladayushih veroispovedanij po dannym pervoj vseobshej perepisi naseleniya 1897 g Pod red N A Trojnickogo S Pb Tipografiya Obshestvennaya polza parovaya tipolitografiya N L Nyrkina 1905 S 1 84 X 270 120 s ros doref Kirovogradshina v roki Velikoyi Vitchiznyanoyi vijni 1941 1945 stor 264 274 LiteraturaIstoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR K Golovna redakciya URE AN URSR 15 000 prim Edvard Rulikovskij Medwedowka Danielgrod Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1885 T VI S 232 pol PublikaciyiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Medvedivka Chygyrynskyi raion Rudenko O Moye ridne selo Istoriya s Medvedivki Chigirin visti 1998 12 serp Rudenko O Medvedivka za chasiv kozactva Chigirin visti 1993 17 20 lyut