Макси́м Ієвлевич Залізня́к (стар.-укр. Максимъ Иєвлєвичь Залѣзнѧкъ; близько 1740 — після 1769) — керівник гайдамацького повстання (1768–1769 років), відомого під назвою Коліївщина, козацький отаман.
Максим Залізняк | |
---|---|
пол. Maksym Żeleźniak | |
![]() | |
Полковник Коліївщини | |
травень 1768 — 1 липня 1768 | |
Попередник | Йосип Шелест |
Наступник | Микита Швачка |
| |
Народився | бл. 1740 с. Івківці, Чигиринське староство, Київське воєводство, Річ Посполита |
Помер | після 1769 Нерчинськ, Російська імперія |
Відомий як | політик |
Країна | Російська імперія |
Національність | українець |
Релігія | православний |
![]() | |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemN4THlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUXlWRk1pVTRNQ1U1T1NWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsT1VNbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRWxSREVsT0RFbFJEQWxRamdsUkRBbFFrTWxSREVsT0ROZkpVUXdKVGszSlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQ0pVUXhKVGsySlVRd0pVSTNKVVF3SlVKRUpVUXhKVGhHSlVRd0pVSkJKVVF4SlRnelh5VkVNQ1ZDTWw4bFJERWxPREVsUkRBbFFqVWxSREFsUWtJbFJERWxPVFpmSlVRd0pUbERKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkwSlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMUpVUXdKVUkwSlVReEpUazJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUpCSlVRd0pVSXdMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbE9VWWxSREFsUWpBbFJEQWxRa01sUlRJbE9EQWxPVGtsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVGxESlVRd0pVSXdKVVF3SlVKQkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKREpVUXhKVGd6WHlWRU1DVTVOeVZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ055VkVNQ1ZDUkNWRU1TVTRSaVZFTUNWQ1FTVkVNU1U0TTE4bFJEQWxRakpmSlVReEpUZ3hKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpDSlVReEpUazJYeVZFTUNVNVF5VkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNOQ1ZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTHlWRU1DVkJNeVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTROeVZFTUNWQ09DVkVNU1U0T1NWRU1DVkNOVjhsUXpJbFFVSWxSREFsT1RRbFJERWxPRE1sUkRBbFFqRmZKVVF3SlRsREpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkJKVVF4SlRneEpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkRKVVF3SlVJd1h5VkVNQ1U1TnlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ1JDVkVNU1U0UmlWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ01DVkRNaVZDUWw4d01TNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RKVVF3SlVFekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnM0pVUXdKVUk0SlVReEpUZzVKVVF3SlVJMVh5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVOQ1ZFTVNVNE15VkVNQ1ZDTVY4bFJEQWxPVU1sUkRBbFFqQWxSREFsUWtFbFJERWxPREVsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbFJEQWxRakJmSlVRd0pUazNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUpDSlVReEpUazJKVVF3SlVJM0pVUXdKVUpFSlVReEpUaEdKVVF3SlVKQkpVUXdKVUl3SlVNeUpVSkNYekF4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Біографія
Народився в селі Івківці на Черкащині близько 1740 року.
Жив у найближчих селах: Мельниках, Медведівці, Олексіївці Бобринецького району Кіровоградської області, Піківці Уманського району.
Після смерті батька Максим жив близько року у своєї старшої сестри, котра була заміжня за мешканцем містечка Медведівки. У віці 13-ти років, Залізняк пішов на Запорозьку Січ, де був приписаний до Тимошівського куреня. З 1762 року працював на рибних промислах на Дніпрі. Наймитував в Очакові. В 1767 році став послушником Мотронинського монастиря, що на Черкащині.
Боротьба
На початку 1768 року перейшов до Мотронинського монастиря, поблизу Чигирина. В 20-х числах березня до Залізняка прибув козацький отаман Йосип Шелест, що нібито показав лист від запорізького кошового отамана, в якому той закликав до повстання проти Речі Посполитої. Незабаром Шелеста було вбито, а лист зник. До кінця квітня Залізняк зібрав в Холодному Яру, поблизу Мотрониного монастиря, загін запорожців, козаків надвірної міліції та селян чисельністю до тисячі чоловік.
Повстанці проголосили Залізняка отаманом, хоча сам він називав себе полковником Низового Війська Запорозького. Основною причиною повстання було жорстке релігійне та соціально-економічне гноблення українського селянства Річчю Посполитою та Російською імперією, що особливо посилилося в середині XVIII століття, ворожі дії щодо православних українців-русинів з боку шляхетської барської конфедерації тощо. Як і Барабаш за часів повстання проти Виговського, Залізняк скористався нагодою залучити до свого руху більше населення, поширюючи серед українців чутки про так звану «золоту грамоту», якою імператриця нібито давала право гайдамакам винищувати поляків та євреїв. У своїх проповідях до повстання проти релігійного гноблення закликав також отець Мельхіседек Значко-Яворський, ігумен Мотронинського монастиря, в якому Залізняк був послушником.
У другій половині травня загін Максима Залізняка, чисельність якого постійно зростала, вирушив із Холодного Яру. Протягом трьох тижнів повсталі, користуючись повною підтримкою православних українських селян, вже контролювали Жаботин, Смілу, Богуслав, Канів, Черкаси, Корсунь, Лебедин, Лисянку, Звенигородку. Гайдамаки жорстоко розправлялися з місцевим польським та єврейським населенням, що було санкціоновано відповідним універсалом Залізняка, виданим на початку червня 1768 року.
20—21 червня (за новим стилем) повсталі оточили Умань і протягом кількох годин зайняли добре укріплене місто, чому значно сприяв перехід на бік гайдамаків Івана Ґонти, сотника надвірної міліції Потоцьких, що мав відповідати за оборону міста. В Умані гайдамаками було винищено за різними даними від 2 до 20 тисяч поляків, євреїв та українців-уніатів.
Повстанська Рада проголосила Максима Залізняка гетьманом і князем смілянським, а сам він заявив про відновлення Гетьманщини. Чисельність гайдамацьких військ весь час збільшувалася, повстання поширилося на Київщину, Брацлавщину, Волинь, Полісся, Галичину. На початку липня діяло близько 30 гайдамацьких загонів. На землях охоплених повстанням почали запроваджуватися елементи козацького адміністративного устрою.
Арешт. Заслання
На той час барська конфедерація вже була розгромлена, і розмах повстання почав турбувати російський уряд, якому гайдамаки, як військова сила, вже стали непотрібні. Російські війська надали допомогу армії Речі Посполитої у придушенні повстання. Для арешту Залізняка та Івана Гонти М. Кречетніковим до Умані був засланий полковник Гур'єв з військом. 27 червня росіяни оточили табір гайдамаків, в якому перебувало на той час близько тисячі вояків. Останні, вважаючи російську імператорську армію своїм союзником, не чинили опору при арешті. Більшість гайдамаків разом із Іваном Гонтою, як піддані Речі Посполитої, були передані полякам та страчені. 8 липня 1768 року Залізняка разом з 73 гайдамаками, що вважалися підданими російської імператриці, було ув'язнено в Києво-Печерській фортеці. Наприкінці липня їх було засуджено на побиття батогами, таврування, виривання ніздрів і довічне заслання до шахт Нерчинська. 1 листопада 1768 року дорогою до Білгороду, в слободі Котельві (де на його честь встановлено пам'ятний знак) Залізняк разом з близько півсотнею ув'язнених роззброїли конвой і втекли, однак невдовзі були спіймані і відправлені на каторгу, де, ймовірно, і помер видатний ватажок.
Вшанування пам'яті
- У 1917 році був сформований в Іркутську Український батальйон імені Отамана Максима Залізняка (2000 солдат). Цей батальйон виїхав з Іркутська і в липні 1917 року прибув до Києва, де його зустріли представники Українського Військового Секретаріату на чолі з Симоном Петлюрою. . Скасований 20 вересня 1917 року.
- У 1918 році на честь нього був названий 1-й Лубенський полк імені Максима Залізняка УНР.
- На його честь названий 55 курінь УПЮ імені Максима Залізняка.
- У Львові: у 1945 році на честь Максима Залізняка називалася сучасна площа Музейна, а 1946 року на його честь названа вулиця у місцевості Новий Світ.
- Його ім'я носить Медведівська загальноосвітня школа імені Максима Залізняка.
- Щорічно наприкінці жовтня у селах Івківці, Медведівка, Мельники відбуваються урочистості до річниці Коліївщини. Відбуваються спортивні змагання, виступи народної самодіяльності, мітинги.
- У Івківцях, Медведівці, Жаботині, Києві та в Умані встановлено пам'ятники Максимові Залізняку.
- З 2009 року відбувається щорічна наукова краєзнавча конференція «Залізнякові читання».
- Вулиці Максима Залізняка існують у багатьох населених пунктах України, зокрема, в Києві, Черкасах, Умані, Хмельницькому, Рівному, Новомосковську, Білій Церкві.
- Провулки Максима Залізняка в Житомирі, Кропивницькому, Хмельницькому, Новомосковську та Борисполі.
- До 240-ї річниці Коліївщини у селі Івківці на площі понад 1 га руками учнівської та студентської молоді було закладено сад фруктових дерев старовинних сортів народної селекції. Він носить ім'я «Сад Максима Залізняка».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJqTDAxbFpIWmxaR2wyYTJFdFdtRnNhWHB1YVdGcllWOXpkSEl1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFUxbFpIWmxaR2wyYTJFdFdtRnNhWHB1YVdGcllWOXpkSEl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У мистецтві
Максим Залізняк є одним з головних героїв творів :
- Тарас Григорович Шевченко «Гайдамаки».
- М. Старицький «Останні орли»
- «Максим Залізняк» (переклад українською мовою видано в 2-х томах 1952 року в Канадському видавництві Івана Тиктора в серії «Клюб приятелів української книжки»)
Йому присвячено пісню на музику М. Лисенка «Ой літа орел» та дума «Про козака Максима Залізняка».
Цікаві факти
За народним переказом, підтвердженим місцевими старожилами та зафіксованим у «Словнику географічному Королівства Польського», Максим Залізняк народився не в селі Івківці, а в селі Залізнячка Звенигородського району на Черкащині. Поблизу зазначеного села нібито знаходилась і могила гайдамацького ватажка, однак дана версія потребує подальших наукових досліджень та підтвердження.
Примітки
- Лавріненко Назар. Щодо батьківщини Максима Залізняка // Коліївщина: право на повстання / збірник наукових і науково-популярних статей, присвячений 250-літтю національно-визвольного повстання 1768—1770 років. — К., 2020. — С. 186—198.
- Див. рапорт отамана Тимошівського куреня Василя Коржа від 2 липня 1768 р.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 14 жовтня 2017. Процитовано 13 жовтня 2017.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 березня 2022. Процитовано 25 листопада 2014.
- У лісі на Черкащині знайшли таємниче поховання 1812 року. 04.05.2023, 12:04
Джерела та література
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Максим Залізняк |
- КОЛІЇВЩИНА: Максим Залізняк та Іван Ґонта | Програма «Велич особистості» | 2017 (ВІДЕО)
- Глинський І. В. Твоє ім'я — твій друг. — К. : Веселка, 1985. — С. 66.
- Залізняк Максим / Довідник з історії України. — К. : Генеза, 2002. — С. 249—250.
- Історія України в особах: IX—XVIII ст. — К. : Видавництво «Україна», 1993. — 396 с.
- Лавріненко Н. Максим Залізняк. — К. : ЕММА — 2012 — 79 с.
- Лавріненко Н. Під покровом таємниці: Що нам відомо про Максима Залізняка? [ 14 вересня 2008 у Wayback Machine.] // День. — 2006. — № 10, 15.
- Провідники духовності в Україні: Довідник /За ред. І. Ф. Кураса. — К. : Вища школа, 2003. — С. 42.
- Смолій В. Залізняк Максим Ієвлевич [ 1 липня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 239. — .
- Яковенко Н. Нарис історії України з найдавніших часів до кінця XVIII ст. — К. : Генеза, 1997. — С. 270—276.
- В. А. Несколько данных о судьбе Железняка после его ареста в Умани [ 18 березня 2014 у Wayback Machine.] // Киевская Старина. — 1882. — № 12.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Maksi m Iyevlevich Zaliznya k star ukr Maksim Iyevlyevich Zalѣznѧk blizko 1740 pislya 1769 kerivnik gajdamackogo povstannya 1768 1769 rokiv vidomogo pid nazvoyu Koliyivshina kozackij otaman Maksim Zaliznyakpol Maksym ZelezniakPolkovnik Koliyivshinitraven 1768 1 lipnya 1768Poperednik Josip ShelestNastupnik Mikita ShvachkaNarodivsya bl 1740 s Ivkivci Chigirinske starostvo Kiyivske voyevodstvo Rich PospolitaPomer pislya 1769 Nerchinsk Rosijska imperiyaVidomij yak politikKrayina Rosijska imperiyaNacionalnist ukrayinecReligiya pravoslavnij Mediafajli u Vikishovishi Pam yatnik Maksimu Zaliznyaku u Medvedivci Dub Zaliznyaka U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Zaliznyak BiografiyaNarodivsya v seli Ivkivci na Cherkashini blizko 1740 roku Zhiv u najblizhchih selah Melnikah Medvedivci Oleksiyivci Bobrineckogo rajonu Kirovogradskoyi oblasti Pikivci Umanskogo rajonu Pislya smerti batka Maksim zhiv blizko roku u svoyeyi starshoyi sestri kotra bula zamizhnya za meshkancem mistechka Medvedivki U vici 13 ti rokiv Zaliznyak pishov na Zaporozku Sich de buv pripisanij do Timoshivskogo kurenya Z 1762 roku pracyuvav na ribnih promislah na Dnipri Najmituvav v Ochakovi V 1767 roci stav poslushnikom Motroninskogo monastirya sho na Cherkashini Borotba Na pochatku 1768 roku perejshov do Motroninskogo monastirya poblizu Chigirina V 20 h chislah bereznya do Zaliznyaka pribuv kozackij otaman Josip Shelest sho nibito pokazav list vid zaporizkogo koshovogo otamana v yakomu toj zaklikav do povstannya proti Rechi Pospolitoyi Nezabarom Shelesta bulo vbito a list znik Do kincya kvitnya Zaliznyak zibrav v Holodnomu Yaru poblizu Motroninogo monastirya zagin zaporozhciv kozakiv nadvirnoyi miliciyi ta selyan chiselnistyu do tisyachi cholovik Povstanci progolosili Zaliznyaka otamanom hocha sam vin nazivav sebe polkovnikom Nizovogo Vijska Zaporozkogo Osnovnoyu prichinoyu povstannya bulo zhorstke religijne ta socialno ekonomichne gnoblennya ukrayinskogo selyanstva Richchyu Pospolitoyu ta Rosijskoyu imperiyeyu sho osoblivo posililosya v seredini XVIII stolittya vorozhi diyi shodo pravoslavnih ukrayinciv rusiniv z boku shlyahetskoyi barskoyi konfederaciyi tosho Yak i Barabash za chasiv povstannya proti Vigovskogo Zaliznyak skoristavsya nagodoyu zaluchiti do svogo ruhu bilshe naselennya poshiryuyuchi sered ukrayinciv chutki pro tak zvanu zolotu gramotu yakoyu imperatricya nibito davala pravo gajdamakam vinishuvati polyakiv ta yevreyiv U svoyih propovidyah do povstannya proti religijnogo gnoblennya zaklikav takozh otec Melhisedek Znachko Yavorskij igumen Motroninskogo monastirya v yakomu Zaliznyak buv poslushnikom U drugij polovini travnya zagin Maksima Zaliznyaka chiselnist yakogo postijno zrostala virushiv iz Holodnogo Yaru Protyagom troh tizhniv povstali koristuyuchis povnoyu pidtrimkoyu pravoslavnih ukrayinskih selyan vzhe kontrolyuvali Zhabotin Smilu Boguslav Kaniv Cherkasi Korsun Lebedin Lisyanku Zvenigorodku Gajdamaki zhorstoko rozpravlyalisya z miscevim polskim ta yevrejskim naselennyam sho bulo sankcionovano vidpovidnim universalom Zaliznyaka vidanim na pochatku chervnya 1768 roku 20 21 chervnya za novim stilem povstali otochili Uman i protyagom kilkoh godin zajnyali dobre ukriplene misto chomu znachno spriyav perehid na bik gajdamakiv Ivana Gonti sotnika nadvirnoyi miliciyi Potockih sho mav vidpovidati za oboronu mista V Umani gajdamakami bulo vinisheno za riznimi danimi vid 2 do 20 tisyach polyakiv yevreyiv ta ukrayinciv uniativ Povstanska Rada progolosila Maksima Zaliznyaka getmanom i knyazem smilyanskim a sam vin zayaviv pro vidnovlennya Getmanshini Chiselnist gajdamackih vijsk ves chas zbilshuvalasya povstannya poshirilosya na Kiyivshinu Braclavshinu Volin Polissya Galichinu Na pochatku lipnya diyalo blizko 30 gajdamackih zagoniv Na zemlyah ohoplenih povstannyam pochali zaprovadzhuvatisya elementi kozackogo administrativnogo ustroyu Aresht Zaslannya Na toj chas barska konfederaciya vzhe bula rozgromlena i rozmah povstannya pochav turbuvati rosijskij uryad yakomu gajdamaki yak vijskova sila vzhe stali nepotribni Rosijski vijska nadali dopomogu armiyi Rechi Pospolitoyi u pridushenni povstannya Dlya areshtu Zaliznyaka ta Ivana Gonti M Krechetnikovim do Umani buv zaslanij polkovnik Gur yev z vijskom 27 chervnya rosiyani otochili tabir gajdamakiv v yakomu perebuvalo na toj chas blizko tisyachi voyakiv Ostanni vvazhayuchi rosijsku imperatorsku armiyu svoyim soyuznikom ne chinili oporu pri areshti Bilshist gajdamakiv razom iz Ivanom Gontoyu yak piddani Rechi Pospolitoyi buli peredani polyakam ta stracheni 8 lipnya 1768 roku Zaliznyaka razom z 73 gajdamakami sho vvazhalisya piddanimi rosijskoyi imperatrici bulo uv yazneno v Kiyevo Pecherskij forteci Naprikinci lipnya yih bulo zasudzheno na pobittya batogami tavruvannya virivannya nizdriv i dovichne zaslannya do shaht Nerchinska 1 listopada 1768 roku dorogoyu do Bilgorodu v slobodi Kotelvi de na jogo chest vstanovleno pam yatnij znak Zaliznyak razom z blizko pivsotneyu uv yaznenih rozzbroyili konvoj i vtekli odnak nevdovzi buli spijmani i vidpravleni na katorgu de jmovirno i pomer vidatnij vatazhok Vshanuvannya pam yatiU 1917 roci buv sformovanij v Irkutsku Ukrayinskij bataljon imeni Otamana Maksima Zaliznyaka 2000 soldat Cej bataljon vi yihav z Irkutska i v lipni 1917 roku pribuv do Kiyeva de jo go zustrili predstavniki Uk rayinskogo Vijskovogo Sekre tariatu na choli z Simonom Petlyuroyu Skasovanij 20 veresnya 1917 roku U 1918 roci na chest nogo buv nazvanij 1 j Lubenskij polk imeni Maksima Zaliznyaka UNR Na jogo chest nazvanij 55 kurin UPYu imeni Maksima Zaliznyaka U Lvovi u 1945 roci na chest Maksima Zaliznyaka nazivalasya suchasna plosha Muzejna a 1946 roku na jogo chest nazvana vulicya u miscevosti Novij Svit Jogo im ya nosit Medvedivska zagalnoosvitnya shkola imeni Maksima Zaliznyaka Shorichno naprikinci zhovtnya u selah Ivkivci Medvedivka Melniki vidbuvayutsya urochistosti do richnici Koliyivshini Vidbuvayutsya sportivni zmagannya vistupi narodnoyi samodiyalnosti mitingi U Ivkivcyah Medvedivci Zhabotini Kiyevi ta v Umani vstanovleno pam yatniki Maksimovi Zaliznyaku Z 2009 roku vidbuvayetsya shorichna naukova krayeznavcha konferenciya Zaliznyakovi chitannya Vulici Maksima Zaliznyaka isnuyut u bagatoh naselenih punktah Ukrayini zokrema v Kiyevi Cherkasah Umani Hmelnickomu Rivnomu Novomoskovsku Bilij Cerkvi Provulki Maksima Zaliznyaka v Zhitomiri Kropivnickomu Hmelnickomu Novomoskovsku ta Borispoli Do 240 yi richnici Koliyivshini u seli Ivkivci na ploshi ponad 1 ga rukami uchnivskoyi ta studentskoyi molodi bulo zakladeno sad fruktovih derev starovinnih sortiv narodnoyi selekciyi Vin nosit im ya Sad Maksima Zaliznyaka Vulicya Maksima Zaliznyaka v s Medvedivka Cherkaskoyi oblastiU mistectviMaksim Zaliznyak ye odnim z golovnih geroyiv tvoriv Taras Grigorovich Shevchenko Gajdamaki M Starickij Ostanni orli Maksim Zaliznyak pereklad ukrayinskoyu movoyu vidano v 2 h tomah 1952 roku v Kanadskomu vidavnictvi Ivana Tiktora v seriyi Klyub priyateliv ukrayinskoyi knizhki Jomu prisvyacheno pisnyu na muziku M Lisenka Oj lita orel ta duma Pro kozaka Maksima Zaliznyaka Cikavi faktiZa narodnim perekazom pidtverdzhenim miscevimi starozhilami ta zafiksovanim u Slovniku geografichnomu Korolivstva Polskogo Maksim Zaliznyak narodivsya ne v seli Ivkivci a v seli Zaliznyachka Zvenigorodskogo rajonu na Cherkashini Poblizu zaznachenogo sela nibito znahodilas i mogila gajdamackogo vatazhka odnak dana versiya potrebuye podalshih naukovih doslidzhen ta pidtverdzhennya PrimitkiLavrinenko Nazar Shodo batkivshini Maksima Zaliznyaka Koliyivshina pravo na povstannya zbirnik naukovih i naukovo populyarnih statej prisvyachenij 250 littyu nacionalno vizvolnogo povstannya 1768 1770 rokiv K 2020 S 186 198 Div raport otamana Timoshivskogo kurenya Vasilya Korzha vid 2 lipnya 1768 r PDF Arhiv originalu PDF za 14 zhovtnya 2017 Procitovano 13 zhovtnya 2017 PDF Arhiv originalu PDF za 22 bereznya 2022 Procitovano 25 listopada 2014 U lisi na Cherkashini znajshli tayemniche pohovannya 1812 roku 04 05 2023 12 04Dzherela ta literaturaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Maksim Zaliznyak KOLIYiVShINA Maksim Zaliznyak ta Ivan Gonta Programa Velich osobistosti 2017 VIDEO Glinskij I V Tvoye im ya tvij drug K Veselka 1985 S 66 Zaliznyak Maksim Dovidnik z istoriyi Ukrayini K Geneza 2002 S 249 250 Istoriya Ukrayini v osobah IX XVIII st K Vidavnictvo Ukrayina 1993 396 s Lavrinenko N Maksim Zaliznyak K EMMA 2012 79 s Lavrinenko N Pid pokrovom tayemnici Sho nam vidomo pro Maksima Zaliznyaka 14 veresnya 2008 u Wayback Machine Den 2006 10 15 Providniki duhovnosti v Ukrayini Dovidnik Za red I F Kurasa K Visha shkola 2003 S 42 Smolij V Zaliznyak Maksim Iyevlevich 1 lipnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J S 239 ISBN 966 00 0610 1 Yakovenko N Naris istoriyi Ukrayini z najdavnishih chasiv do kincya XVIII st K Geneza 1997 S 270 276 V A Neskolko dannyh o sudbe Zheleznyaka posle ego aresta v Umani 18 bereznya 2014 u Wayback Machine Kievskaya Starina 1882 12