- Мова, відома як іспанська або кастильська. Для інших мов, поширених в Іспанії, див. також: Мови Іспанії.
Іспанська (español; заст. укр. гишпанська, шпанська, еспанська) або кастильська (castellano) — мова, яка генетично належить до іберо-романської (західної) підгрупи романської групи індоєвропейської мовної сім'ї. Виникла в Кастилії (центральна Іспанія). Приблизно 407 мільйонів осіб розмовляють іспанською як першою мовою (за цим показником вона є найпоширенішою після китайської). Крім того, 60 млн осіб використовують іспанську як другу мову, а також 20 млн знають її як іноземну. Іспанська є однією з шести офіційних мов ООН, а також є офіційною мовою ЄС та Меркосуру.
Іспанська мова | |
---|---|
español, castellano | |
![]() Мапа іспаномовного світу, з територіями іспаномовної більшості та меншини. | |
Поширена в | Більша частина Південної та Центральної Америки, частини Європи, Північної Америки та Вест-Індії, іммігрантські групи на всіх континентах |
Носії | 485 000 000 осіб (2023)[1] |
Місце | 2-3 (різні оцінки) |
Писемність | латиниця (іспанська абетка) |
Класифікація | |
Офіційний статус | |
Офіційна | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Регулює | ( і 21 національна академія іспанської мови) |
Коди мови | |
ISO 639-1 | es |
ISO 639-2 | spa |
ISO 639-3 | spa |
SIL | SPA |
Іспанська належить до іберо-романської підгрупи мов, що виникла на основі кількох діалектів латинської мови в Іберії після розвалу Західної Римської імперії у V столітті. Її вперше було задокументовано в центрально-північній Іберії в IX ст. і згодом із розширенням Королівства Кастилії вона поширилися на центральну й південну частини Піренейського півострова. Від початку свого розвитку іспанська лексика була під впливом контактів із баскською мовою та сусідніми іберо-романськами мовами, а згодом увібрала багато арабських слів, оскільки Королівство Кастилія поширилося на колишні території Арабського халіфату (див. Реконкіста). Крім того, іспанська запозичила багато слів із неіберійських мов, зокрема з французької, італійської та англійської, а також утворює нові слова на основі власних. Величезне поширення іспанської сталося завдяки утворенню іспанських колоній в обох Америках, Африці та на Філіппінах у XV—XIX століттях.
Іспанська є найпопулярнішою іноземною мовою, яку вивчають у США. 30 % населення США походить з іспаномовних країн, для яких ця мова є рідною. Також вона є найчастіше зрозумілою мовою Західної півкулі, носії якої живуть на території від Патагонії до Нью-Йорка. До того ж, у США та Бразилії 10 млн осіб вільно розмовляють іспанською як другою мовою.
Іспанська — одна з лідерів за популярністю серед іноземних мов (після англійської, китайської, гінді), вона посідає 4-те місце за кількістю носіїв. На початку XXI століття вона випередила французьку. Іспанська, нарівні з англійською, є також однією з найпопулярніших мов, які вивчаються, в додатках для вивчення мов (Duolinguo, Rosetta Stone, Babbel тощо). Іспанська вважається однією з найпростіших мов для вивчення для тих, хто вільно володіє англійською.
Назва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek15TDBOaGMzUmxiR3hoYm04dFJYTndZU1ZETXlWQ01XOXNMV1Z1TG5CdVp5OHlOVEJ3ZUMxRFlYTjBaV3hzWVc1dkxVVnpjR0VsUXpNbFFqRnZiQzFsYmk1d2JtYz0ucG5n.png)
В Іспанії та деяких інших регіонах іспаномовного світу іспанську мову називають як castellano (кастильська), так і español (іспанська). Термін «кастильська» походить від назви іспанського регіону — Кастилії, — де ця мова виникла. В Іспанії його вживають здебільшого носії регіональних мов для того, щоб протиставити іспанську своїм мовам — галісійській, баскській, каталонській тощо.
З цією ж метою термін «кастильська» можуть вживати і самі іспанці. Зокрема, іспанська конституція 1978 року використовує термін castellano на означення державної мови всієї країни, на противагу «інших іспанських мов» (las demás lenguas españolas):
«Кастильська є офіційною іспанською мовою Держави. (...) Інші іспанські мови також є офіційними у відповідних автономних областях.".
Щодо територій за межами Іспанії, то термін «кастильська» переважає у всій Південній Америці, крім Колумбії та Уругваю, а термін «іспанська» переважає у Центральній Америці (включно з Мексикою та південними штатами США).
Деякі філологи використовують термін «кастильська» тільки тоді, коли йдеться про мову, розмовну в Кастилії протягом Середньовіччя, заявляючи, що краще використовувати «іспанська» для її сучасної форми. «Кастильська» може бути також діалектом іспанської мови, яка вживається в більшості частин сучасної Кастилії. Цей діалект має цілу низку характеристик і певну вимову, відрізняючись, наприклад, від діалектів Андалусії або Арагону. Зазвичай цей кастильський діалект і вважається нормативною іспанською мовою.
Історія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZpTDB4cGJtZDFhWE4wYVdOZmJXRndYMU52ZFhSb2QyVnpkR1Z5Ymw5RmRYSnZjR1V0Wlc0dVoybG1Mek15TUhCNExVeHBibWQxYVhOMGFXTmZiV0Z3WDFOdmRYUm9kMlZ6ZEdWeWJsOUZkWEp2Y0dVdFpXNHVaMmxtLmdpZg==.gif)
Іспанська розвинулася з народної латини, яку принесли на Піренейський півострів римляни під час Другої Пунічної війни (201 р. до н. е.). На той час в Іберії розмовляли кількома нероманськими (їх називають також палеоіспанськими), а також кількома неіндоєвропейськими мовами. Ці мови — баскійська (нею розмовляють досі), іберська та кельтиберська. Сліди цих мов можна знайти в сучасній іспанській лексиці, особливо в топонімах.
Перші документовані записи того, що тепер називають попередником іспанської мови, датовано IX століттям (див. ). У Середньовіччі та Новому часі іспанська (кастильська) лексика запозичувала слова не лише із сусідніх романських мов (як-от наварро-арагонської, леонської, каталонської, португальської, галісійської, мірандської, окситанської, гасконської, французької, італійської), але також із баскійської, арабської та германських мов. Багато слів було запозичено з латинської, яка лягла в основу іспанської мови. Крім того, латинь тривалий час була мовою науки та церкви. В іспанській лексиці 65—70 % слів мають латинське походження.
Декілька місцевих варіантів народної латини розвинулися в іспанську мову на півночі Іберії, на території між Алавою, Кантабрією, Бургосом, Сорією та Ла Ріохою, в межах Королівства Кастилії. Прийнято вважати, що деякі риси цих діалектів пізніше потрапили в діалект міста Толедо, де в XIII ст. вперше розвинувся письмовий стандарт іспанської мови/ На цій стадії формування іспанська набула суттєвих відмінностей від свого близького сусіда, леонської, і, на думку деяких дослідників, зазнала потужного баскійського впливу (див. Іберо-романські мови). Цей діалект поступово поширювався на південь разом із Реконкістою, зазнавши також чималого лексичного впливу арабської та андалузької, особливо пізніше у середньовічний період. Письмовий стандарт цієї нової мови почав розвиватися у містах Толедо (з XIII по XVI ст.) та Мадриді (з 1570-их років).
Розвиток іспанської звукової системи характеризується змінами, типовими для західнороманських мов, наприклад, леніцію приголосних між голосними (лат. vīta > ісп. vida). Дифтонгізація латинських наголошених /e/ та /o/, що відбулася у відкритих складах французької та італійської, але частково у каталонській та португальській, є притаманною і відкритим, і закритим складам в іспанській, як показано у таблиці внизу:
Латина | Іспанська | Ладино | Арагонська | Астурійська | Галісійська | Португальська | Каталонська | Окситанська | Французька | Італійська | Румунська | Українська |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
petra | piedra | piedra (або pyedra) | piedra | piedra | pedra | pedra | pedra | pedra/pèira | pierre | pietra | piatrǎ | камінь |
terra | tierra | tierra (або tyerra) | tierra | tierra | terra | terra | terra | tèrra | terre | terra | ţară | земля |
moritur | muere | muere | muere | muerre | morre | morre | mor | morís | meurt | muore | moare | помирає |
mortem | muerte | muerte | muerte | muerte | morte | morte | mort | mòrt | mort | morte | moarte | смерть |
Латинські подвоєння nn і ll в іспанській зазнали палаталізації: (лат annum > ісп. año, лат. anellum > ісп. anillo).
Латинський приголосний [u] / [v], який вимовляли як [w] у класичній латині, перетворився в губно-губний /β/, імовірно, у народній латині. У ранній іспанській (але не каталонській чи португальській) він злився із приголосним [b] (губно-губний з проривними та фрикативними алофонами).
Особливістю іспанської (а також сусіднього гасконського діалекту окситанської) є мутація латинського початкового f- у h-, коли за ним слідує не дифтонгізований голосний. Літера h-, що досі збереглася у правописі, не позначає жодного звука, хоча в деяких андалузьких та карибських діалектах звучить придихово в окремих словах (наприклад, Habana — Гавана). Ось чому в сучасній мові є варіації на зразок Fernando та Hernando (обидва є варіантами імені «Фердинанд»), ferrero та herrero (обидва означають «коваль»), fierro та hierro (обидва означають «залізо»), або fondo та hondo (обидва означають «глибокий», але fondo ближчий до значення «дно», а hondo — до «глибокий»); hacer (іспанське «робити») є коренем слова satisfacer («задовольняти»), і hecho («зроблено») є коренями слова satisfecho («задоволений»).
Порівняння прикладів у таблиці:
Латина | Іспанська | Ладино | Арагонська | Астурійська | Галісійська | Португальська | Каталонська | Окситанська | Французька | Італійська | Румунська | Українська |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
filium | hijo | fijo (або ijo) | fillo | fíu | fillo | filho | fill | filh/hilh | fils | figlio | fiu | син |
facere | hacer | fazer | fer | facer | facer | fazer | fer | far/faire/har (або hèr) | faire | fare | face | робити |
febrem | fiebre | fiebre | fiebre | fiebre | febre | febre | febre | fèbre/frèbe/hrèbe (або herèbe) | fièvre | febbre | febră | лихоманка |
focum | fuego | fuego | fuego | fueu | fogo | fogo | foc | fuòc/fòc/huèc | feu | fuoco | foc | вогонь |
З деяких латинських буквосполучень розвинулися характерні відмінності у цих мовах:
Латина | Іспанська | Ладино | Араґонська | Астурійська | Ґалісійська | Португальська | Каталонська | Окситанська | Французька | Італійська | Румунська | Українська |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
clāvem | llave | clave | clau | llave | chave | chave | clau | clau | clé | chiave | cheie | ключ |
flamma | llama | flama | flama | llama | chama | chama | flama | flama | flamme | fiamma | flamă | полум'я |
plēnum | lleno | pleno | plen | llenu | cheo | cheio | ple | plen | plein | pieno | plin | повний |
octō | ocho | ocho | güeito | ocho/oito | oito | oito | vuit/huit | uèch/uòch/uèit | huit | otto | opt | вісім |
multum | mucho muy | muncho muy | muito mui | munchu mui | moito moi | muito mui (арх.) | molt | molt (арх.) | moult (арх.) | molto | mult | багато |
У XV—XVI ст. в іспанській відбулася зміна у вимові свистячих звуків (ісп. [es]): буква /j/ стала позначати велярний звук [x], а буква /z/ — міжзубний [θ] (те саме стосується букви /c/ перед /e/ чи /i/).
, яку написав 1492 року в Саламанці Антоніо де Небріха, була першою граматикою сучасної європейської мови. Існує популярна байка, начебто коли Небріха представив королеві Ізабеллі I свою граматику, вона спитала, як це можна використати, а Небріха відповів, що мова — це інструмент імперії. У передмові до своєї граматики, датованої 18 серпня 1492 року, Небріха написав: «…мова завжди була супутником імперії.»
З XVI століття іспанські колонізатори занесли мову до Америки та Іспанської Ост-Індії. Тоді жив Мігель де Сервантес, автор роману «Дон Кіхот». Він є популярним символом іспанської мови, через що її часто називають la lengua de Cervantes (мовою Сервантеса).
У XX столітті іспанська потрапила до Екваторіальної Гвінеї та Західної Сахари, а також до деяких куточків США, які не були частинами Іспанської імперії (наприклад, Іспанський Гарлем у Нью-Йорку).
Класифікація
Іспанська/кастильська мова класифікована таким чином:
- Сім'я: Індо-європейська
- Гілка: Італійська
- Група: Романська
- Комплекс:
- Підкомплекс: Західна
- Гілка:
- Гілка: Іберо-романська
- Гілка: Західно-іберійська
Іспанська/кастильська найбільш споріднена з іншими іспанськими мовами латинського походження і діалектами (самої іспанської мови), розмовних в межах Іспанії. Більшість з них взаємно зрозумілі серед носіїв без труднощів.
- Арагонська мова (aragonés)
- Леонська мова (llïonés)
- Астурійська мова (asturianu)
- Галісійська мова (gallego)
- Португальська мова (português)
- Естремадурська мова (estremeño)
- Каталонська мова (català)
- Окситанська мова (aranès)
Іспанська та португальська
Між двома головними мовами, розмовними на півострові, іспанською і португальською, є загалом взаєморозуміння між нормальними розмовними формами, хоч іспанська морфологія набагато легша для розуміння носієм португальської, ніж навпаки. Також і з каталонською, яка ближче до окситанської, ніж до іспанської або португальської мови.
Іспанська і португальська мови мають подібні граматики і більшість словника, також як і загальну історію впливу арабської мови, коли велика частина півострова була під мусульманською владою (обидві мови поширилися на мусульманські території).
Дифтонгізація коротких наголошених голосних звуків, звичайна в іспанський, як і в інших романських мовах, але відсутня в галісійсько-португальській групі.
Ще одна властивість іспанської мови (як і гасконського діалекту окситанської мови, без сумніву завдяки баскійському впливу) — втрата латинського початкового /f/, коли наступний голосний звук не стає дифтонгом. Такі споріднені слова не обов'язково означають те саме. Деякі дуже загальні слова також значно відрізняються в обох мовах (у дужках — латинський чи інший оригінал слова).
Еволюція латинських кластерів приголосних обрала зовсім інші шляхи у двох мовах (іспанські і португальські слова, подібні до «pleno», «ocular», «nocturno», «tremular» не взято до уваги тому, що вони були повторно запозичені безпосередньо з латинської мови протягом Ренесансу і віків бароко).
Латинська | Іспанська | Португальська | Українська |
octo | ocho | oito | вісім |
noctem | noche | noite | ніч |
mŭltum | mucho | muito | багато |
argilla | arcilla | argila | глина |
clamāre | llamar | chamar | звати |
flamma | llama | chama | полум'я |
plēnum | lleno | cheio | повний |
blandum | blando | brando | м'який |
homĭnem > hom´nem | hombre | homem | чоловік |
tremulāre > trem´lare | temblar | tremer | тремтіти |
cāsĕus | queso | queijo | сир |
alĭum | ajo | alho | часник |
ocŭlum > oc´lum | ojo | olho | око |
Іспанська мова не відкидає єдині міжголосні \L\ і \N\, як це характерне для португальської:
Латинська | Іспанська | Португальська | Українська |
generāle(m) | general | geral (арх. gẽeral) | загальний |
volāre | volar | voa | літати |
tenēre | tener | ter (арх. tẽer) | мати (дієсл.) |
Luna | Luna | Lua (арх. Lũa) | Луна/Місяць |
caelu(m) | cielo | céu (арх. ceo) | небеса |
arēna | arena | areia (арх. arẽa) | пісок |
Латинські подвійні міжголосні \LL\ перетворюються на іспанські -ll- і португальський -l- \NN\ — на іспанські -ñ- (іспанська буква «ñ» була спочатку скороченням «nn») і португальські -n-,
Латинська | Іспанська | Португальська | Українська |
castellu(m) | castillo | castelo | замок, палац |
canna | caña | cana | тростина |
anno | año | ano | рік |
Іспанська та каталонська
Іспанська мова має різні загальні особливості порівняно з каталонською, східно-іберійською мовами, які виявляють багато галло-романських рис.
Іспанська та інші романські мови
Іспанська мова не зрозуміла у спілкуванні з французькою або румунською мовами, та майже не зрозуміла при спілкуванні з італійською. Хоча італійська фонетична система дуже подібна до іспанської, вони дуже відрізняються граматичним словником і морфологією і можуть бути зрозумілими тільки тоді, коли людина вже знайома з іншою мовою.
Ладіно
Ладіно, мова, яка є по суті середньовічною кастильською і ближча до сучасної іспанської, ніж до будь-якої іншої мови, вживається багатьма нащадками сефардських євреїв, які були вигнані з Іспанії в XV-му сторіччі.
Лексичне порівняння
Латина | Іспанська | Галіс. | Порт. | Астурлеон. | Араг. | Катал. | Франц. | Італ. | Румун. | Укр. |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
nos | nosotros | nós1 | nós1 | nós, nosotros | nusatros | nosaltres (арх. nós) | nous2 | noi3 | noi | ми |
frater germanus | hermano | irmán | irmão | hermanu | chirmán | germà (арх. frare)5 | frère | fratello | frate | брат |
dies martis () feria tertia () | martes | martes | terça-feira | martes | martes | dimarts | mardi | martedì | marţi | вівторок |
cantiō(nem) canticum | canción | canción/cançom4 | canção | canción (або canciu) | canta | cançó | chanson | canzone | cântec | пісня |
magis plus | más (арх. plus) | máis | mais (арх. chus або plus | más | más (або més} | més (арх. pus або plus) | plus | più | mai/plus | більше |
manum sinistram | mano izquierda (арх. mano siniestra) | man esquerda | mão esquerda (арх. mão sẽestra) | manu izquierda (або esquierda; також manzorga) | man cucha | mà esquerra (арх. mà sinistra) | main gauche | mano sinistra | mâna stângă | ліва рука |
nihil nullam rem natam | nada | nada}} (також ren) | nada (neca та nula rés у деяких висловах арх.rem) | nada (також un res) | cosa | res | rien/nul | niente/nulla | nimic/nul | ніщо, нічого |
cāseus formaticus | queso | queixo | queijo | quesu | queso | formatge | fromage | formaggio | caș6 | сир |
1. Також nós outros у ранній сучасній португальській.
2. Аналог nous autres у французькій.
3. Також noialtri у південних італійських діалектах.
4. Залежно від норми правопису.
5. Середньовічна каталонська.
6. Румунське caș (від лат. cāsevs) позначає сорт сиру. Загальне поняття сиру передає слово brânză.
Поширення
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF6TDFOMGRXUjVYMjltWDNOd1lXNXBjMmd1YzNabkx6TXdNSEI0TFZOMGRXUjVYMjltWDNOd1lXNXBjMmd1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Іспанська є основною мовою у 20 країнах світу. Загальна кількість носіїв мови оцінюють між 470 та 500 мільйонами осіб, що робить її другою мовою світу за кількістю осіб, які використовують її як першу. Натомість за загальною кількістю мовців іспанська є третьою (після мандаринської китайської та англійської). Те саме стосується вжитку іспанської в інтернеті.
Європа
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF4TDB0dWIzZHNaV1JuWlY5dlpsOVRjR0Z1YVhOb1gybHVYMFYxY205d1pXRnVYMVZ1YVc5dUxuTjJaeTh5TWpCd2VDMUxibTkzYkdWa1oyVmZiMlpmVTNCaGJtbHphRjlwYmw5RmRYSnZjR1ZoYmw5VmJtbHZiaTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
В Європі іспанська є офіційною мовою Іспанії. Вона також широко використовується у Гібралтарі (де офіційною є лише англійська) та Андоррі (де офіційною є лише каталонська). Крім того іспанською розмовляють у невеликих осередках в інших країнах Європи, як-от Великій Британії, Франції та Німеччині. Іспанська є офіційною мовою Європейського Союзу. У Швейцарії іспанська є рідною мовою для 1,7 % населення, репрезентуючи найбільшу мовну громаду після чотирьох офіційних мов.
Іспанська є четвертою за популярністю іноземною мовою вивчення у Західній Європі (після англійської, французької та німецької). У Великій Британії та Франції за цим критерієм іспанська є другою (після французької та англійської відповідно).
Латинська Америка
Основна кількість носіїв іспанської живуть у Латинській Америці; серед країн, де переважає іспанська мова, лише Іспанія та Екваторіальна Гвінея містяться за межами Америки. Найбільше іспаномовних людей мешкає в Мексиці. Загалом же іспанська є офіційною (де-факто чи де-юре) в Аргентині, Венесуелі, Гондурасі, Гватемалі, Домініканській Республіці, Еквадорі, Колумбії, Коста-Риці, Кубі, Мексиці, Нікарагуа, Панамі, Сальвадорі, Уругваї, Чилі, Парагваї (разом із гуарані), Болівії (разом із кечуа, аймара, гуарані та 34 іншими місцевими індіанськими мовами) та Перу (разом із кечуа, аймара та іншими місцевими індіанськими мовами). Крім того, іспанська є де-факто офіційною на Пуерто-Рико.
Іспанська не має жодного статусу в колишній британській колонії Белізі, хоча 43 % населення розмовляє цією мовою (станом на 2000 рік). Здебільшого вони є нащадками колоністів, які прибули в цей регіон у XVII ст. Офіційною мовою Белізу є англійська.
На Тринідаді і Тобаго іспанська є першою іноземною (з 2004); тут близько 1,5 тис. громадян розмовляють цією мовою, до того ж країна перебуває під впливом іспаномовних країн Південної Америки. Іспанську викладають у школах, починаючи з наймолодших класів.
Іспанська є важливою в Бразилії через пожвавлену торгівлю з іспаномовними сусідами, а також через членство країни в Меркосурі та Союзі південноамериканських націй. 2005 року Парламент Бразилії прийняв закон про обов'язковість вивчення іспанської у державних та приватних середніх школах країни. У багатьох прикордонних містечках та села (особливо на кордонах з Уругваєм та Парагваєм) люди розмовляють змішаною мовою, відомою як «портуньйол» (Portuñol).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDFOd1lXNXBjMmhmYzNCbFlXdGxjbk5mYVc1ZmRHaGxYMEZ0WlhKcFkyRnpYeVV5T0c5eWRHaHZaM0poY0docFkxOXdjbTlxWldOMGFXOXVKVEk1TG5OMlp5OHlNakJ3ZUMxVGNHRnVhWE5vWDNOd1pXRnJaWEp6WDJsdVgzUm9aVjlCYldWeWFXTmhjMThsTWpodmNuUm9iMmR5WVhCb2FXTmZjSEp2YW1WamRHbHZiaVV5T1M1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
США
Розмовляють іспанською вдома:
Відповідно до перепису 2006 року, 44,3 млн населення США мають іспанське або латиноамериканське походження; 34 млн осіб віком від 5 років (12,2 % населення) розмовляють вдома іспанською. Ця мова має давню історію у США, оскільки багато південно-західних штатів були іспанськими територіями, а згодом частинами Мексики. Південно-східна Флорида була іспанською територією до 1821 року. Останнім часом кількість носіїв мови зросла через приплив іспаномовних іммігрантів.
Іспанська є другою у США за поширеністю викладання (після англійської). Хоча США не мають декларативно визнаної «офіційної мови», іспанська є формально такою у кількох штатах (на рівні з англійською). Найбільш поширена у штаті Нью-Мексико (40 %).
Африка
В Африці іспанська є офіційною мовою Екваторіальної Гвінеї (на рівні з французькою та португальською), а також офіційною мовою Африканського Союзу. В Екваторіальній Гвінеї іспанська є домінантною за загальною кількістю мовців (близько 500 тисяч осіб).
У Західній Сахарі, колишній іспанській колонії, кількість осіб, що можуть читати та писати іспанською є невідомою. Кілька тисяч тутешніх мешканців в рамках пакетів допомоги отримали університетську освіту закордоном (здебільшого в Іспанії та на Кубі). Прес-центр Західної Сахари (офіційний новинний сервіс Сахарської Арабської Демократичної Республіки з 2001 року публікує новини також іспанською мовою, а вебсайт RASD TV (офіційного телеканалу Західної Сахари) має іспанську версію. Міжнародний сахарський кінофестиваль здебільшого демонструє іспаномовні фільми. Хоча іспанська мова поширена в цьому регіоні більше ста років, Інститут Сервантеса відмовив у підтримці іспаномовної освіти у Західній Сахарі та в таборах біженців у Алжирі. Низка місцевих письменників пишуть свої твори іспанською.
Також іспанською розмовляють у африканських автономіях Іспанії — містах Сеуті (75 241) та Мелільї (73 460) на півночі Африки та Канарських островах (2 117 519) біля північно-західного узбережжя Африки. В Північному Марокко, колишньому іспанському протектораті, бл. 20 тис. осіб розмовляють іспанською як другою. Невелика кількість марокканських євреїв розмовляє сефардинським діалектом хакетія (близьким до ладіно). Також іспанською розмовляють у кількох громадах Анголи та Південного Судану через вплив Куби часів Холодної війни та війни за незалежність відповідно.
Азія та Океанія
Іспанська була офіційною мовою в колоніальних урядах Іспанської Іст-Індії (тепер Філіппіни, Гуам та Північні Маріанські острови). На Філіппінах іспанська була офіційною з 1565 по 1973 рр. Після здобуття незалежності 1946 року іспанська була однією з офіційних мов на рівні з англійською та філіпіно. Втім 1973 року цей статус було скасовано. З 2007 року іспанську поступово було повернуто в місцеву освіту. Втім, лише 0,5 % населення розмовляє цією мовою як рідною. Крім того, близько 600 тис. осіб розмовляють креольською іспанською мовою (чавакано). Місцеві мови також зазнали впливу іспанської, особливо на лексичному рівні.
Іспанська є офіційною також на Острові Пасхи (територія Чилі). Мова досі є досить поширеною на острові Гуам та Північних Маріанських островах (територія США), а також у незалежних державах Палау, Маршаллові острови та Федеративні штати Мікронезії. Всі ці території були під іспанською владою до кінця XIX століття (іспансько-американська війна).
Морфологія
Іменник
В іспанській мові іменники мають два роди: чоловічий та жіночий. Іменники чоловічого роду часто закінчуються на -о (libro — книжка, otoño — осінь), жіночого на -а (ruta — шлях, tierra — земля). Словозміна іменників полягає лише у відмінності між одниною та множиною.
Прикметник
Прикметники, як і в українській мові, узгоджуються з іменниками в роді та числі. Наприклад, pluma negra — чорна ручка (прикметник negro вжитий у жіночому роді однини, як і іменник pluma). Прикметник найчастіше стоїть у постпозиції до означуваного слова (ave migratoria — перелітний птах, буквально — птах перелітний), як і в більшості романських мов.
Займенник
Особові займенники вживаються вкрай рідко (лише у випадку необхідності наголосити на особі підмета). Займенники іспанської мови такі:
- ¿Qué…? — що?
- ¿Quién…? — хто?
- ¿Cuándo…? — коли?
- ¿Dónde…? — куди?
- ¿Por qué…? — чому?
- ¿Cuál? — котрий?
- ¿Cómo…? — як?
Дієслово
Іспанське дієслово має близько 50 форм.
Артикль
В іспанській мові активно вживається така службова частина мови, як артикль, який стоїть у препозиції до іменника. Розрізняють неозначені артиклі (artículos indeterminados) un (перед іменниками чоловічого роду) та una (перед іменниками жіночого роду), які походять від кількісного числівника uno (один); та означені (artículos determinados), які крім роду, мають категорію числа.
Синтаксис
Структура речення переважно підмет-присудок-додаток (SVO), хоча трапляються варіації. Як і в українській мові, порядок слів у питальних реченнях не змінюється; єдиною відмінністю між розповідним і питальним реченням є інтонація.
Фонетика
Іспанська має 5 голосних фонем (vocales): a, e, i, o, u. До сильних належать a, e, o, слабких — i, u. Редукція ненаголошених голосних відсутня: всі як наголошені, так і ненаголошені голосні вимовляються ясно та чітко. Наявні дифтонги. Зрідка трапляються трифтонги. Характерною рисою іспанського консонантизму є наявність глухої фонеми /θ/, яка відсутня в решті романських мов. Наголос вільний (змінний), але найчастіше припадає на передостанній склад.
Варіанти мови
Існують відмінності між різними областями Іспанії та різними іспаномовними країнами Америки. В Іспанії діалектна кастильська вимова звичайно береться як стандарт, хоча з декількома винятками. Але в Латинській Америці кожна країна самостійно регулює свою мову, яка відображає мову андалузьких переселенців XVI—XVIII століть та вплив місцевих індіанських мов. Тут будуть розглянуті деякі найпомітніші відмінності діялектів іспанської мови.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDFaaGNtbGxaR0ZrWlhOZmNISnBibU5wY0dGc1pYTmZaR1ZzWDJWemNHRWxRek1sUWpGdmJDNXdibWN2TWpJd2NIZ3RWbUZ5YVdWa1lXUmxjMTl3Y21sdVkybHdZV3hsYzE5a1pXeGZaWE53WVNWRE15VkNNVzlzTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk15TDAxaGNHRmZaR1ZmYkdGelgzWmhjbWxsWkdGa1pYTmZaR1ZzWDJWemNHRWxRek1sUWpGdmJGOWxibDlOSlVNekpVRTVlR2xqYjE4bE1qaE1iM0JsSlRJNUxuTjJaeTh5TWpCd2VDMU5ZWEJoWDJSbFgyeGhjMTkyWVhKcFpXUmhaR1Z6WDJSbGJGOWxjM0JoSlVNekpVSXhiMnhmWlc1ZlRTVkRNeVZCT1hocFkyOWZKVEk0VEc5d1pTVXlPUzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDBScFlXeGxZM1J2YzE5a1pXeGZhV1JwYjIxaFgyVnpjR0VsUXpNbFFqRnZiRjlsYmw5QmNtZGxiblJwYm1FdWNHNW5Mekl5TUhCNExVUnBZV3hsWTNSdmMxOWtaV3hmYVdScGIyMWhYMlZ6Y0dFbFF6TWxRakZ2YkY5bGJsOUJjbWRsYm5ScGJtRXVjRzVuLnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl3TDBScFlXeGxZM1J2YzE5RGIyeHZiV0pwWVM1d2JtY3ZNakl3Y0hndFJHbGhiR1ZqZEc5elgwTnZiRzl0WW1saExuQnVadz09LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDBScFlXeGxZM1J2YzE5bGMzQmhKVU16SlVJeGIyeGZaR1ZmVUdWeUpVTXpKVUpCWDNsZlJXTjFZV1J2Y2k1d2JtY3ZNakl3Y0hndFJHbGhiR1ZqZEc5elgyVnpjR0VsUXpNbFFqRnZiRjlrWlY5UVpYSWxRek1sUWtGZmVWOUZZM1ZoWkc5eUxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Leísmo/Laísmo
Leísmo/Laísmo — це явище використання непрямих прийменників (le/les) замість прямих (la/lo/las/los) (leísmo), або прямих замість непрямих (laísmo). Laísmo — характерна ознака кастильського діалекту, тоді як leísmo поширеніше, але також тільки в Іспанії.
Використання особових займенників
В іспанській мові існують три займенники другої особи: tú, usted та, у деяких частинах Латинської Америки, vos (використання цієї форми називається voseo). Узагалі кажучи, tú й vos неформальні та використовуються з друзями (проте, в Іспанії vos розглядається як архаїчна форма для звертання до видатних особистостей, її використання зараз обмежене літургією). «Usted» універсально розцінюється як формальна форма й використовується, звертаючись до своїх старших або незнайомців. Займенник «vosotros» — множинна форма «tú» в більшій частині Іспанії, хоча в Америці (і деяких містах Південної Іспанії, наприклад Кадісі та на Канарських островах) він замінюється на «ustedes». Цікаво, що використання «ustedes» як неформального займенника в множині («ви») у південній Іспанії не слідує звичайним правилам узгодження дієслова й займенника. Наприклад, тоді як формальна форма для «ви йдете» («ustedes van») використовує множинну форму третьої особи дієслова. У Кадісі неформальна форма сконструйована як «ustedes vais», використовуючи другу особу множини дієслова. На Канарських островах звичайне узгодження дієслова й займенника збережене в більшості випадків.
«Vos» використовується екстенсивно як первинна розмовна форма єдиного займенника другої особи в багатьох країнах Латинської Америки, зокрема Аргентині, Коста-Риці, Еквадорі, Сальвадорі, Гватемалі, Гондурасі, Нікарагуа, Парагваї, Уругваї та венесуельському штаті Сулія. В Аргентині, Уругваї, усе частіше в Парагваї, — це нормальна форма, використовувана в ЗМІ, але ЗМІ в інших «voseante»-країнах продовжують використовувати «usted» або «tú». Залежно від країни або області, використання може бути стандартом або бути випадковим. Ситуації, у яких прийняте використання «vos», також значно відрізняються між областями.
Іспанські форми також відрізняються щодо займенників множини другої особи. Іспанські діалекти Латинської Америки мають тільки одну форму множини другої особи — «ustedes» (як формальну, так і неформальну). В Іспанії існують дві форми: «ustedes» (формальна) та «vosotros» (неформальна).
Літери s, c (перед e та i), z та x
Вимова цих звуків відрізняється в Іспанії та в Латинській Америці. Переселенці до Америки, у більшості андалузці, перенесли до Америки вимову, типову для Андалузії 16 сторіччя — . Сучасна фонема європейської кастильської мови, IPA /θ/, як у ciento, caza (міжзубний безголосний фрикативний звук, подібний до англійського th у слові thin) не існує в американській іспанській мові, де він замінюється на звук /s/, як у siento, casa (такий же звук, як українське «с»).
Літери «y» та «ll»
Традиційно іспанська мова мала фонему /ʎ/, піднебінний латеральний сонант, яка записувалася ll (вимовляється як українська «й»). Вона була втрачена в більшій частині Америки (за винятком двомовних областей, де кечуа та інші індіянські мови мали такий самий звук, але зараз це також втрачається в Іспанії (також за винятком двомовних областей з каталонською та іншими мовами, які зберегли цей звук)). Проте цей звук був збережений в ладіно, також як і в словах іспанського походження тагалогської (філіппінської) мови, як наприклад kordilyera (/koɾdiʎeɾa/). У багатьох іспаномовних областях цей звук з'єднався з піднебінним /ʝ/ (звичайно записується «y»), це явище називається «yeísmo». Цей об'єднаний звук вимовляється кількома різними способами. У більшості областей, де присутній «yeísmo», фонема явна тільки як /ʝ/ (український «й»). В області навколо Ріо-де-ля-Плята (Аргентина, Уругвай) ця фонема вимовляється як постальвеольний безголосий або слабкий фрикативний звук (подібний до /ʃ/ або /ʒ/, український «ш» або «ж»).
Регіональні слова
Деякі слова відмінні в різних реґіонах іспаномовного світу, у деяких випадках дуже значно. Самі носії іспанської можуть визнати інші іспанські форми, навіть у місцях, де вони звичайно не використовуються, але іспанці загалом не визнають американське використання. Звичайно, в Америці іспанські слова замінюються словами індіянського або англійського походження. Наприклад, іспанські слова mantequilla, aguacate, albaricoque (відповідно, «масло», «авокадо», «абрикос») стають manteca, palta й damasco в Аргентині. Або слова frontera, fila, ordenador (відповідно, «кордон», «черга», «комп'ютер») стають bordera, linea, computadora в Мексиці. Щоденні іспанські слова coger (ловити або підніміть) і concha (морська черепашка) розглядаються надзвичайно грубими в цих частинах Латинської Америки. Наприклад, типова фраза виданого в Іспанії розмовника «¿Donde se cogen las taxis?» («Де я можу взяти таксі?») означає в Мексиці «Де таксі займаються сексом?».
Приклад
«Заповіт» Шевченка іспанською мовою (переклали Сесар Арконад і Федір Кельїн):
|
(Джерело: Шевченко, Заповіт мовами народів світу, К., «Наукова думка», 1989)
Альтернативний переклад «Заповіту» Т. Шевченка (переклав Андрій Якубув):
|
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Іспанська мова |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Іспанська мова |
Джерела
- Перлин, Оскар Учебник испанского языка. — Варшава: Wiedza, 1975.
- Языкознание. Большой энциклопедический словарь / [главн. ред. В. Н. Ярцева]. — 2-е (репринтное) издание «Лингвистического энциклопедического словаря» 1990 года. — М. : Большая Российская энциклопедия, 1998. — 685 с. : ил.
Посилання
Підручники
- Степан Ризванюк, El Español (2-е видання (перероблене і доповнене), 2019). Перше видання публікувалося у К. : ВПЦ «Київський університет» , 2016 . — 488 C.
- Степан Ризванюк, El Verbo Castellano (Іспанське дієслово) — К. : ВПЦ «Київський університет» , 2006 . — 96 °C.
- Gramática española en ejercicios = Граматика іспанської мови у вправах: навч. посіб. / Роман Помірко, Оксана Кушнір, Іванна Хомицька. — Львів: ЛНУ імені Івана Франка, 2011. — 308 с.
Про іспанську мову
- Особливість іспанської мови: етимологічний дублет ser/estar // Європейський словник філософій. Лексикон неперекладностей / наук. кер. проєкту: Барбара Кассен і Констянтин Сігов. — Київ : Дух і літера, 2009. — Т. 1. — С. 67-75.
- PROEL Загальний лінгвістичний сайт [ 15 січня 2020 у Wayback Machine.] (ісп.)
- Іспанська мова на About.com [ 22 травня 2006 у Wayback Machine.] (англ.)
- Офіційна сторінка Real Academia Española [ 3 січня 2020 у Wayback Machine.] (ісп.)
- PDF: Історія іспанської мови [ 3 липня 2008 у Wayback Machine.] (англ.)
- Число носіїв за країною [ 6 березня 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
- Еволюція іспанської з латинської (англ.)
- Іспанська мова на сайті Ethnologue: Spanish. A language of Spain (англ.)
- Іспанська мова на сайті Glottolog 3.0: Language: Spanish [ 23 жовтня 2017 у Wayback Machine.] (англ.)
- Іспанська мова на сайті WALS Online: Language Spanish [ 6 травня 2021 у Wayback Machine.] (англ.)
Словники
- Петрівський Т. Українсько-Еспанський, Еспансько-Український словник [ 9 липня 2021 у Wayback Machine.]. Буенос-Айрес: S. Mandziy, 1930. 279 с.
- Буній О. Еспансько-український словник [ 9 липня 2021 у Wayback Machine.]. Буенос-Айрес, Рим: Український Католицький Університет, 1993. 993 с.
- Tododiccionarios.com [ 2 квітня 2006 у Wayback Machine.] Іспанські словники (ісп.)
- DIX [ 20 вересня 2020 у Wayback Machine.]: bi-directional Англо-іспанський словник з понад 95000 статей
- LangToLang [ 14 січня 2020 у Wayback Machine.] — Багатомовний словник
- definicion.org [ 20 січня 2020 у Wayback Machine.]
- DRAE, Dictionary of the RAE [ 1 травня 2006 у Wayback Machine.] — Тлумачний словник (ісп.)
- Diccionarios.com [ 14 січня 2020 у Wayback Machine.]
- Англо-іспанський словник [ 2 січня 2020 у Wayback Machine.]
- Tododiccionarios.com [ 2 квітня 2006 у Wayback Machine.] — Список словників іспанською та англійською.
- Spanishdict.com [ 9 травня 2006 у Wayback Machine.] — Англо-іспанський словник.
- Wordreference.com [ 10 травня 2006 у Wayback Machine.] — Англо-іспанський словник.
- Tomísimo.org [ 17 лютого 2020 у Wayback Machine.] — Англо-іспанський словник.
- — Список іспанських словників.
Уроки
- Вивчення іспанської мови [ 1 січня 2019 у Wayback Machine.] (укр.)
- Вивчення іспанської мови [ 23 січня 2013 у Wayback Machine.] (укр.)
- Вікікнига: Іспанська граматика [Архівовано 15 червня 2006 у Wayback Machine.] (ісп.)
- (англ.)
Примітки
- Ethnologue — 25, 19 — Dallas, Texas: SIL International, 1951. — ISSN 1946-9675
- Гишпанський // Словарь української мови : в 4 т. / за ред. Бориса Грінченка. — К. : Кіевская старина, 1907—1909.
- Шпанський // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 22 грудня 2010. Процитовано 28 листопада 2011.
- . Архів оригіналу за 6 жовтня 2014. Процитовано 6 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 11 листопада 2013. Процитовано 17 березня 2013.
- . Архів оригіналу за 16 квітня 2013. Процитовано 17 березня 2013.
- . Архів оригіналу за 18 лютого 2020. Процитовано 6 січня 2020.
- Архів оригіналу за 27 листопада 2016. Процитовано 6 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 24 січня 2020. Процитовано 6 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 15 грудня 2013. Процитовано 31 серпня 2014.
- . Архів оригіналу за 23 квітня 2013. Процитовано 17 березня 2013.
- . Архів оригіналу за 4 квітня 2019. Процитовано 6 січня 2020.
- . preply.com. 8 січня 2019. Архів оригіналу за 17 грудня 2019. Процитовано 6 січня 2020.
- . preply.com. 8 серпня 2019. Архів оригіналу за 27 грудня 2019. Процитовано 27 січня 2020.
- El castellano es la lengua española oficial del Estado. (…) Las demás lenguas españolas serán también oficiales en las respectivas Comunidades Autónomas [1] [ 2 вересня 2019 у Wayback Machine.]
- Перлин, Оскар. С. XVIII
- Penny, Ralph (2002). A History Of The Spanish Language (2 ed.). Cambridge University Press. pp. 20-21.
- . Архів оригіналу за 27 серпня 2016. Процитовано 6 січня 2020.
- Crow, John A. (2005). Spain: the root and the flower [ 29 липня 2013 у Wayback Machine.]. University of California Press. p. 151. .
- ^ Thomas, Hugh (2005). Rivers of Gold: the rise of the Spanish empire, from Columbus to Magellan. [ 29 липня 2013 у Wayback Machine.] Random House Inc. p. 78. .
- . Архів оригіналу за 28 грудня 2019. Процитовано 6 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 31 грудня 2019. Процитовано 6 січня 2020.
- . Архів оригіналу за 21 травня 2015. Процитовано 6 січня 2020.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 21 червня 2007. Процитовано 21 червня 2007.
- . Архів оригіналу за 5 січня 2012. Процитовано 11 квітня 2013.
- . Архів оригіналу за 28 січня 2012. Процитовано 11 квітня 2013.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 12 грудня 2019. Процитовано 6 січня 2020.
- U.S. Census Bureau. Архів оригіналу за 17 лютого 2012. Процитовано 11 квітня 2013.
- . preply.com. 31 січня 2019. Архів оригіналу за 17 грудня 2019. Процитовано 27 січня 2020.
- Перлин, Оскар. С. XX—XXI
- Языкознание. Энциклопедия. — С. 203
- El Espanol (2da edicion) text.
- Ризванюк, Степан Олексійович. El verbo castellano (повний текст).
Література
- Історія іспанської мови: навч. посіб. / Н. М. Корбозерова. — Д. : ФОП Середняк Т. К., 2015. — 162 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Mova vidoma yak ispanska abo kastilska Dlya inshih mov poshirenih v Ispaniyi div takozh Movi Ispaniyi Ispanska espanol zast ukr gishpanska shpanska espanska abo kastilska castellano mova yaka genetichno nalezhit do ibero romanskoyi zahidnoyi pidgrupi romanskoyi grupi indoyevropejskoyi movnoyi sim yi Vinikla v Kastiliyi centralna Ispaniya Priblizno 407 miljoniv osib rozmovlyayut ispanskoyu yak pershoyu movoyu za cim pokaznikom vona ye najposhirenishoyu pislya kitajskoyi Krim togo 60 mln osib vikoristovuyut ispansku yak drugu movu a takozh 20 mln znayut yiyi yak inozemnu Ispanska ye odniyeyu z shesti oficijnih mov OON a takozh ye oficijnoyu movoyu YeS ta Merkosuru Ispanska movaespanol castellanoMapa ispanomovnogo svitu z teritoriyami ispanomovnoyi bilshosti ta menshini Poshirena v Bilsha chastina Pivdennoyi ta Centralnoyi Ameriki chastini Yevropi Pivnichnoyi Ameriki ta Vest Indiyi immigrantski grupi na vsih kontinentahNosiyi 485 000 000 osib 2023 1 Misce 2 3 rizni ocinki Pisemnist latinicya ispanska abetka Klasifikaciya Indoyevropejska Italska grupaRomanskaIbero romanskaZahidno iberijska dd dd dd dd dd Oficijnij statusOficijna Ispaniya Meksika SShA Nyu Meksiko Puerto Riko Argentina Boliviya Venesuela Gvatemala Gonduras Dominikanska Respublika Kolumbiya Kosta Rika Kuba Nikaragua Panama Paragvaj Peru Salvador Urugvaj Chili Ekvador Zahidna Sahara Ekvatorialna Gvineya FilippiniRegulyuye i 21 nacionalna akademiya ispanskoyi movi Kodi moviISO 639 1 esISO 639 2 spaISO 639 3 spaSIL SPA Ispanska nalezhit do ibero romanskoyi pidgrupi mov sho vinikla na osnovi kilkoh dialektiv latinskoyi movi v Iberiyi pislya rozvalu Zahidnoyi Rimskoyi imperiyi u V stolitti Yiyi vpershe bulo zadokumentovano v centralno pivnichnij Iberiyi v IX st i zgodom iz rozshirennyam Korolivstva Kastiliyi vona poshirilisya na centralnu j pivdennu chastini Pirenejskogo pivostrova Vid pochatku svogo rozvitku ispanska leksika bula pid vplivom kontaktiv iz baskskoyu movoyu ta susidnimi ibero romanskami movami a zgodom uvibrala bagato arabskih sliv oskilki Korolivstvo Kastiliya poshirilosya na kolishni teritoriyi Arabskogo halifatu div Rekonkista Krim togo ispanska zapozichila bagato sliv iz neiberijskih mov zokrema z francuzkoyi italijskoyi ta anglijskoyi a takozh utvoryuye novi slova na osnovi vlasnih Velichezne poshirennya ispanskoyi stalosya zavdyaki utvorennyu ispanskih kolonij v oboh Amerikah Africi ta na Filippinah u XV XIX stolittyah Ispanska ye najpopulyarnishoyu inozemnoyu movoyu yaku vivchayut u SShA 30 naselennya SShA pohodit z ispanomovnih krayin dlya yakih cya mova ye ridnoyu Takozh vona ye najchastishe zrozumiloyu movoyu Zahidnoyi pivkuli nosiyi yakoyi zhivut na teritoriyi vid Patagoniyi do Nyu Jorka Do togo zh u SShA ta Braziliyi 10 mln osib vilno rozmovlyayut ispanskoyu yak drugoyu movoyu Ispanska odna z lideriv za populyarnistyu sered inozemnih mov pislya anglijskoyi kitajskoyi gindi vona posidaye 4 te misce za kilkistyu nosiyiv Na pochatku XXI stolittya vona viperedila francuzku Ispanska narivni z anglijskoyu ye takozh odniyeyu z najpopulyarnishih mov yaki vivchayutsya v dodatkah dlya vivchennya mov Duolinguo Rosetta Stone Babbel tosho Ispanska vvazhayetsya odniyeyu z najprostishih mov dlya vivchennya dlya tih hto vilno volodiye anglijskoyu NazvaPoshirennya terminiv kastilska chervonij ta ispanska sinij v ispanomovnih krayinah V Ispaniyi ta deyakih inshih regionah ispanomovnogo svitu ispansku movu nazivayut yak castellano kastilska tak i espanol ispanska Termin kastilska pohodit vid nazvi ispanskogo regionu Kastiliyi de cya mova vinikla V Ispaniyi jogo vzhivayut zdebilshogo nosiyi regionalnih mov dlya togo shob protistaviti ispansku svoyim movam galisijskij baskskij katalonskij tosho Z ciyeyu zh metoyu termin kastilska mozhut vzhivati i sami ispanci Zokrema ispanska konstituciya 1978 roku vikoristovuye termin castellano na oznachennya derzhavnoyi movi vsiyeyi krayini na protivagu inshih ispanskih mov las demas lenguas espanolas Kastilska ye oficijnoyu ispanskoyu movoyu Derzhavi Inshi ispanski movi takozh ye oficijnimi u vidpovidnih avtonomnih oblastyah Shodo teritorij za mezhami Ispaniyi to termin kastilska perevazhaye u vsij Pivdennij Americi krim Kolumbiyi ta Urugvayu a termin ispanska perevazhaye u Centralnij Americi vklyuchno z Meksikoyu ta pivdennimi shtatami SShA Deyaki filologi vikoristovuyut termin kastilska tilki todi koli jdetsya pro movu rozmovnu v Kastiliyi protyagom Serednovichchya zayavlyayuchi sho krashe vikoristovuvati ispanska dlya yiyi suchasnoyi formi Kastilska mozhe buti takozh dialektom ispanskoyi movi yaka vzhivayetsya v bilshosti chastin suchasnoyi Kastiliyi Cej dialekt maye cilu nizku harakteristik i pevnu vimovu vidriznyayuchis napriklad vid dialektiv Andalusiyi abo Aragonu Zazvichaj cej kastilskij dialekt i vvazhayetsya normativnoyu ispanskoyu movoyu IstoriyaHronologiya poshirennya kastilskoyi ta inshih mov na teritoriyi Ispaniyi Ispanska rozvinulasya z narodnoyi latini yaku prinesli na Pirenejskij pivostriv rimlyani pid chas Drugoyi Punichnoyi vijni 201 r do n e Na toj chas v Iberiyi rozmovlyali kilkoma neromanskimi yih nazivayut takozh paleoispanskimi a takozh kilkoma neindoyevropejskimi movami Ci movi baskijska neyu rozmovlyayut dosi iberska ta keltiberska Slidi cih mov mozhna znajti v suchasnij ispanskij leksici osoblivo v toponimah Pershi dokumentovani zapisi togo sho teper nazivayut poperednikom ispanskoyi movi datovano IX stolittyam div U Serednovichchi ta Novomu chasi ispanska kastilska leksika zapozichuvala slova ne lishe iz susidnih romanskih mov yak ot navarro aragonskoyi leonskoyi katalonskoyi portugalskoyi galisijskoyi mirandskoyi oksitanskoyi gaskonskoyi francuzkoyi italijskoyi ale takozh iz baskijskoyi arabskoyi ta germanskih mov Bagato sliv bulo zapozicheno z latinskoyi yaka lyagla v osnovu ispanskoyi movi Krim togo latin trivalij chas bula movoyu nauki ta cerkvi V ispanskij leksici 65 70 sliv mayut latinske pohodzhennya Dekilka miscevih variantiv narodnoyi latini rozvinulisya v ispansku movu na pivnochi Iberiyi na teritoriyi mizh Alavoyu Kantabriyeyu Burgosom Soriyeyu ta La Riohoyu v mezhah Korolivstva Kastiliyi Prijnyato vvazhati sho deyaki risi cih dialektiv piznishe potrapili v dialekt mista Toledo de v XIII st vpershe rozvinuvsya pismovij standart ispanskoyi movi Na cij stadiyi formuvannya ispanska nabula suttyevih vidminnostej vid svogo blizkogo susida leonskoyi i na dumku deyakih doslidnikiv zaznala potuzhnogo baskijskogo vplivu div Ibero romanski movi Cej dialekt postupovo poshiryuvavsya na pivden razom iz Rekonkistoyu zaznavshi takozh chimalogo leksichnogo vplivu arabskoyi ta andaluzkoyi osoblivo piznishe u serednovichnij period Pismovij standart ciyeyi novoyi movi pochav rozvivatisya u mistah Toledo z XIII po XVI st ta Madridi z 1570 ih rokiv Rozvitok ispanskoyi zvukovoyi sistemi harakterizuyetsya zminami tipovimi dlya zahidnoromanskih mov napriklad leniciyu prigolosnih mizh golosnimi lat vita gt isp vida Diftongizaciya latinskih nagoloshenih e ta o sho vidbulasya u vidkritih skladah francuzkoyi ta italijskoyi ale chastkovo u katalonskij ta portugalskij ye pritamannoyu i vidkritim i zakritim skladam v ispanskij yak pokazano u tablici vnizu Latina Ispanska Ladino Aragonska Asturijska Galisijska Portugalska Katalonska Oksitanska Francuzka Italijska Rumunska Ukrayinska petra piedra piedra abo pyedra piedra piedra pedra pedra pedra pedra peira pierre pietra piatrǎ kamin terra tierra tierra abo tyerra tierra tierra terra terra terra terra terre terra ţară zemlya moritur muere muere muere muerre morre morre mor moris meurt muore moare pomiraye mortem muerte muerte muerte muerte morte morte mort mort mort morte moarte smert Latinski podvoyennya nn i ll v ispanskij zaznali palatalizaciyi lat annum gt isp ano lat anellum gt isp anillo Latinskij prigolosnij u v yakij vimovlyali yak w u klasichnij latini peretvorivsya v gubno gubnij b imovirno u narodnij latini U rannij ispanskij ale ne katalonskij chi portugalskij vin zlivsya iz prigolosnim b gubno gubnij z prorivnimi ta frikativnimi alofonami Osoblivistyu ispanskoyi a takozh susidnogo gaskonskogo dialektu oksitanskoyi ye mutaciya latinskogo pochatkovogo f u h koli za nim sliduye ne diftongizovanij golosnij Litera h sho dosi zbereglasya u pravopisi ne poznachaye zhodnogo zvuka hocha v deyakih andaluzkih ta karibskih dialektah zvuchit pridihovo v okremih slovah napriklad Habana Gavana Os chomu v suchasnij movi ye variaciyi na zrazok Fernando ta Hernando obidva ye variantami imeni Ferdinand ferrero ta herrero obidva oznachayut koval fierro ta hierro obidva oznachayut zalizo abo fondo ta hondo obidva oznachayut glibokij ale fondo blizhchij do znachennya dno a hondo do glibokij hacer ispanske robiti ye korenem slova satisfacer zadovolnyati i hecho zrobleno ye korenyami slova satisfecho zadovolenij Porivnyannya prikladiv u tablici Latina Ispanska Ladino Aragonska Asturijska Galisijska Portugalska Katalonska Oksitanska Francuzka Italijska Rumunska Ukrayinska filium hijo fijo abo ijo fillo fiu fillo filho fill filh hilh fils figlio fiu sin facere hacer fazer fer facer facer fazer fer far faire har abo her faire fare face robiti febrem fiebre fiebre fiebre fiebre febre febre febre febre frebe hrebe abo herebe fievre febbre febră lihomanka focum fuego fuego fuego fueu fogo fogo foc fuoc foc huec feu fuoco foc vogon Z deyakih latinskih bukvospoluchen rozvinulisya harakterni vidminnosti u cih movah Latina Ispanska Ladino Aragonska Asturijska Galisijska Portugalska Katalonska Oksitanska Francuzka Italijska Rumunska Ukrayinska clavem llave clave clau llave chave chave clau clau cle chiave cheie klyuch flamma llama flama flama llama chama chama flama flama flamme fiamma flamă polum ya plenum lleno pleno plen llenu cheo cheio ple plen plein pieno plin povnij octō ocho ocho gueito ocho oito oito oito vuit huit uech uoch ueit huit otto opt visim multum mucho muy muncho muy muito mui munchu mui moito moi muito mui arh molt molt arh moult arh molto mult bagato U XV XVI st v ispanskij vidbulasya zmina u vimovi svistyachih zvukiv isp es bukva j stala poznachati velyarnij zvuk x a bukva z mizhzubnij 8 te same stosuyetsya bukvi c pered e chi i yaku napisav 1492 roku v Salamanci Antonio de Nebriha bula pershoyu gramatikoyu suchasnoyi yevropejskoyi movi Isnuye populyarna bajka nachebto koli Nebriha predstaviv korolevi Izabelli I svoyu gramatiku vona spitala yak ce mozhna vikoristati a Nebriha vidpoviv sho mova ce instrument imperiyi U peredmovi do svoyeyi gramatiki datovanoyi 18 serpnya 1492 roku Nebriha napisav mova zavzhdi bula suputnikom imperiyi Z XVI stolittya ispanski kolonizatori zanesli movu do Ameriki ta Ispanskoyi Ost Indiyi Todi zhiv Migel de Servantes avtor romanu Don Kihot Vin ye populyarnim simvolom ispanskoyi movi cherez sho yiyi chasto nazivayut la lengua de Cervantes movoyu Servantesa U XX stolitti ispanska potrapila do Ekvatorialnoyi Gvineyi ta Zahidnoyi Sahari a takozh do deyakih kutochkiv SShA yaki ne buli chastinami Ispanskoyi imperiyi napriklad Ispanskij Garlem u Nyu Jorku KlasifikaciyaIspanska kastilska mova klasifikovana takim chinom Sim ya Indo yevropejska Gilka Italijska Grupa Romanska Kompleks Pidkompleks Zahidna Gilka Gilka Ibero romanska Gilka Zahidno iberijska Ispanska kastilska najbilsh sporidnena z inshimi ispanskimi movami latinskogo pohodzhennya i dialektami samoyi ispanskoyi movi rozmovnih v mezhah Ispaniyi Bilshist z nih vzayemno zrozumili sered nosiyiv bez trudnoshiv Aragonska mova aragones Leonska mova lliones Asturijska mova asturianu Galisijska mova gallego Portugalska mova portugues Estremadurska mova estremeno Katalonska mova catala Oksitanska mova aranes Ispanska ta portugalska Mizh dvoma golovnimi movami rozmovnimi na pivostrovi ispanskoyu i portugalskoyu ye zagalom vzayemorozuminnya mizh normalnimi rozmovnimi formami hoch ispanska morfologiya nabagato legsha dlya rozuminnya nosiyem portugalskoyi nizh navpaki Takozh i z katalonskoyu yaka blizhche do oksitanskoyi nizh do ispanskoyi abo portugalskoyi movi Ispanska i portugalska movi mayut podibni gramatiki i bilshist slovnika takozh yak i zagalnu istoriyu vplivu arabskoyi movi koli velika chastina pivostrova bula pid musulmanskoyu vladoyu obidvi movi poshirilisya na musulmanski teritoriyi Diftongizaciya korotkih nagoloshenih golosnih zvukiv zvichajna v ispanskij yak i v inshih romanskih movah ale vidsutnya v galisijsko portugalskij grupi She odna vlastivist ispanskoyi movi yak i gaskonskogo dialektu oksitanskoyi movi bez sumnivu zavdyaki baskijskomu vplivu vtrata latinskogo pochatkovogo f koli nastupnij golosnij zvuk ne staye diftongom Taki sporidneni slova ne obov yazkovo oznachayut te same Deyaki duzhe zagalni slova takozh znachno vidriznyayutsya v oboh movah u duzhkah latinskij chi inshij original slova Evolyuciya latinskih klasteriv prigolosnih obrala zovsim inshi shlyahi u dvoh movah ispanski i portugalski slova podibni do pleno ocular nocturno tremular ne vzyato do uvagi tomu sho voni buli povtorno zapozicheni bezposeredno z latinskoyi movi protyagom Renesansu i vikiv baroko Latinska Ispanska Portugalska Ukrayinska octo ocho oito visim noctem noche noite nich mŭltum mucho muito bagato argilla arcilla argila glina clamare llamar chamar zvati flamma llama chama polum ya plenum lleno cheio povnij blandum blando brando m yakij homĭnem gt hom nem hombre homem cholovik tremulare gt trem lare temblar tremer tremtiti casĕus queso queijo sir alĭum ajo alho chasnik ocŭlum gt oc lum ojo olho oko Ispanska mova ne vidkidaye yedini mizhgolosni L i N yak ce harakterne dlya portugalskoyi Latinska Ispanska Portugalska Ukrayinska generale m general geral arh gẽeral zagalnij volare volar voa litati tenere tener ter arh tẽer mati diyesl Luna Luna Lua arh Lũa Luna Misyac caelu m cielo ceu arh ceo nebesa arena arena areia arh arẽa pisok Latinski podvijni mizhgolosni LL peretvoryuyutsya na ispanski ll i portugalskij l NN na ispanski n ispanska bukva n bula spochatku skorochennyam nn i portugalski n Latinska Ispanska Portugalska Ukrayinska castellu m castillo castelo zamok palac canna cana cana trostina anno ano ano rik Ispanska ta katalonska Ispanska mova maye rizni zagalni osoblivosti porivnyano z katalonskoyu shidno iberijskoyu movami yaki viyavlyayut bagato gallo romanskih ris Ispanska ta inshi romanski movi Ispanska mova ne zrozumila u spilkuvanni z francuzkoyu abo rumunskoyu movami ta majzhe ne zrozumila pri spilkuvanni z italijskoyu Hocha italijska fonetichna sistema duzhe podibna do ispanskoyi voni duzhe vidriznyayutsya gramatichnim slovnikom i morfologiyeyu i mozhut buti zrozumilimi tilki todi koli lyudina vzhe znajoma z inshoyu movoyu Ladino Ladino mova yaka ye po suti serednovichnoyu kastilskoyu i blizhcha do suchasnoyi ispanskoyi nizh do bud yakoyi inshoyi movi vzhivayetsya bagatma nashadkami sefardskih yevreyiv yaki buli vignani z Ispaniyi v XV mu storichchi Leksichne porivnyannya Latina Ispanska Galis Port Asturleon Arag Katal Franc Ital Rumun Ukr nos nosotros nos1 nos1 nos nosotros nusatros nosaltres arh nos nous2 noi3 noi mi frater germanus hermano irman irmao hermanu chirman germa arh frare 5 frere fratello frate brat dies martis feria tertia martes martes terca feira martes martes dimarts mardi martedi marţi vivtorok cantiō nem canticum cancion cancion cancom4 cancao cancion abo canciu canta canco chanson canzone cantec pisnya magis plus mas arh plus mais mais arh chus abo plus mas mas abo mes mes arh pus abo plus plus piu mai plus bilshe manum sinistram mano izquierda arh mano siniestra man esquerda mao esquerda arh mao sẽestra manu izquierda abo esquierda takozh manzorga man cucha ma esquerra arh ma sinistra main gauche mano sinistra mana stangă liva ruka nihil nullam rem natam nada nada takozh ren nada neca ta nula res u deyakih vislovah arh rem nada takozh un res cosa res rien nul niente nulla nimic nul nisho nichogo caseus formaticus queso queixo queijo quesu queso formatge fromage formaggio caș6 sir 1 Takozh nos outros u rannij suchasnij portugalskij 2 Analog nous autres u francuzkij 3 Takozh noialtri u pivdennih italijskih dialektah 4 Zalezhno vid normi pravopisu 5 Serednovichna katalonska 6 Rumunske caș vid lat casevs poznachaye sort siru Zagalne ponyattya siru peredaye slovo branză PoshirennyaVivchennya ispanskoyi u sviti Ispanska ye osnovnoyu movoyu u 20 krayinah svitu Zagalna kilkist nosiyiv movi ocinyuyut mizh 470 ta 500 miljonami osib sho robit yiyi drugoyu movoyu svitu za kilkistyu osib yaki vikoristovuyut yiyi yak pershu Natomist za zagalnoyu kilkistyu movciv ispanska ye tretoyu pislya mandarinskoyi kitajskoyi ta anglijskoyi Te same stosuyetsya vzhitku ispanskoyi v interneti Yevropa Znannya ispanskoyi v krayinah YeS 2005 Ridna mova Bilshe 8 99 Mizh 4 ta 8 99 Mizh 1 ta 3 99 Menshe 1 V Yevropi ispanska ye oficijnoyu movoyu Ispaniyi Vona takozh shiroko vikoristovuyetsya u Gibraltari de oficijnoyu ye lishe anglijska ta Andorri de oficijnoyu ye lishe katalonska Krim togo ispanskoyu rozmovlyayut u nevelikih oseredkah v inshih krayinah Yevropi yak ot Velikij Britaniyi Franciyi ta Nimechchini Ispanska ye oficijnoyu movoyu Yevropejskogo Soyuzu U Shvejcariyi ispanska ye ridnoyu movoyu dlya 1 7 naselennya reprezentuyuchi najbilshu movnu gromadu pislya chotiroh oficijnih mov Ispanska ye chetvertoyu za populyarnistyu inozemnoyu movoyu vivchennya u Zahidnij Yevropi pislya anglijskoyi francuzkoyi ta nimeckoyi U Velikij Britaniyi ta Franciyi za cim kriteriyem ispanska ye drugoyu pislya francuzkoyi ta anglijskoyi vidpovidno Latinska Amerika Osnovna kilkist nosiyiv ispanskoyi zhivut u Latinskij Americi sered krayin de perevazhaye ispanska mova lishe Ispaniya ta Ekvatorialna Gvineya mistyatsya za mezhami Ameriki Najbilshe ispanomovnih lyudej meshkaye v Meksici Zagalom zhe ispanska ye oficijnoyu de fakto chi de yure v Argentini Venesueli Gondurasi Gvatemali Dominikanskij Respublici Ekvadori Kolumbiyi Kosta Rici Kubi Meksici Nikaragua Panami Salvadori Urugvayi Chili Paragvayi razom iz guarani Boliviyi razom iz kechua ajmara guarani ta 34 inshimi miscevimi indianskimi movami ta Peru razom iz kechua ajmara ta inshimi miscevimi indianskimi movami Krim togo ispanska ye de fakto oficijnoyu na Puerto Riko Ispanska ne maye zhodnogo statusu v kolishnij britanskij koloniyi Belizi hocha 43 naselennya rozmovlyaye ciyeyu movoyu stanom na 2000 rik Zdebilshogo voni ye nashadkami kolonistiv yaki pribuli v cej region u XVII st Oficijnoyu movoyu Belizu ye anglijska Na Trinidadi i Tobago ispanska ye pershoyu inozemnoyu z 2004 tut blizko 1 5 tis gromadyan rozmovlyayut ciyeyu movoyu do togo zh krayina perebuvaye pid vplivom ispanomovnih krayin Pivdennoyi Ameriki Ispansku vikladayut u shkolah pochinayuchi z najmolodshih klasiv Ispanska ye vazhlivoyu v Braziliyi cherez pozhvavlenu torgivlyu z ispanomovnimi susidami a takozh cherez chlenstvo krayini v Merkosuri ta Soyuzi pivdennoamerikanskih nacij 2005 roku Parlament Braziliyi prijnyav zakon pro obov yazkovist vivchennya ispanskoyi u derzhavnih ta privatnih serednih shkolah krayini U bagatoh prikordonnih mistechkah ta sela osoblivo na kordonah z Urugvayem ta Paragvayem lyudi rozmovlyayut zmishanoyu movoyu vidomoyu yak portunjol Portunol Ispanska mova v krayinah Ameriki SShA Poshirennya ispanskoyi movi u SShA Rozmovlyayut ispanskoyu vdoma Ponad 28 Ponad 12 2 Ponad 3 Vidpovidno do perepisu 2006 roku 44 3 mln naselennya SShA mayut ispanske abo latinoamerikanske pohodzhennya 34 mln osib vikom vid 5 rokiv 12 2 naselennya rozmovlyayut vdoma ispanskoyu Cya mova maye davnyu istoriyu u SShA oskilki bagato pivdenno zahidnih shtativ buli ispanskimi teritoriyami a zgodom chastinami Meksiki Pivdenno shidna Florida bula ispanskoyu teritoriyeyu do 1821 roku Ostannim chasom kilkist nosiyiv movi zrosla cherez pripliv ispanomovnih immigrantiv Ispanska ye drugoyu u SShA za poshirenistyu vikladannya pislya anglijskoyi Hocha SShA ne mayut deklarativno viznanoyi oficijnoyi movi ispanska ye formalno takoyu u kilkoh shtatah na rivni z anglijskoyu Najbilsh poshirena u shtati Nyu Meksiko 40 Afrika V Africi ispanska ye oficijnoyu movoyu Ekvatorialnoyi Gvineyi na rivni z francuzkoyu ta portugalskoyu a takozh oficijnoyu movoyu Afrikanskogo Soyuzu V Ekvatorialnij Gvineyi ispanska ye dominantnoyu za zagalnoyu kilkistyu movciv blizko 500 tisyach osib U Zahidnij Sahari kolishnij ispanskij koloniyi kilkist osib sho mozhut chitati ta pisati ispanskoyu ye nevidomoyu Kilka tisyach tuteshnih meshkanciv v ramkah paketiv dopomogi otrimali universitetsku osvitu zakordonom zdebilshogo v Ispaniyi ta na Kubi Pres centr Zahidnoyi Sahari oficijnij novinnij servis Saharskoyi Arabskoyi Demokratichnoyi Respubliki z 2001 roku publikuye novini takozh ispanskoyu movoyu a vebsajt RASD TV oficijnogo telekanalu Zahidnoyi Sahari maye ispansku versiyu Mizhnarodnij saharskij kinofestival zdebilshogo demonstruye ispanomovni filmi Hocha ispanska mova poshirena v comu regioni bilshe sta rokiv Institut Servantesa vidmoviv u pidtrimci ispanomovnoyi osviti u Zahidnij Sahari ta v taborah bizhenciv u Alzhiri Nizka miscevih pismennikiv pishut svoyi tvori ispanskoyu Takozh ispanskoyu rozmovlyayut u afrikanskih avtonomiyah Ispaniyi mistah Seuti 75 241 ta Melilyi 73 460 na pivnochi Afriki ta Kanarskih ostrovah 2 117 519 bilya pivnichno zahidnogo uzberezhzhya Afriki V Pivnichnomu Marokko kolishnomu ispanskomu protektorati bl 20 tis osib rozmovlyayut ispanskoyu yak drugoyu Nevelika kilkist marokkanskih yevreyiv rozmovlyaye sefardinskim dialektom haketiya blizkim do ladino Takozh ispanskoyu rozmovlyayut u kilkoh gromadah Angoli ta Pivdennogo Sudanu cherez vpliv Kubi chasiv Holodnoyi vijni ta vijni za nezalezhnist vidpovidno Aziya ta Okeaniya Ispanska bula oficijnoyu movoyu v kolonialnih uryadah Ispanskoyi Ist Indiyi teper Filippini Guam ta Pivnichni Marianski ostrovi Na Filippinah ispanska bula oficijnoyu z 1565 po 1973 rr Pislya zdobuttya nezalezhnosti 1946 roku ispanska bula odniyeyu z oficijnih mov na rivni z anglijskoyu ta filipino Vtim 1973 roku cej status bulo skasovano Z 2007 roku ispansku postupovo bulo povernuto v miscevu osvitu Vtim lishe 0 5 naselennya rozmovlyaye ciyeyu movoyu yak ridnoyu Krim togo blizko 600 tis osib rozmovlyayut kreolskoyu ispanskoyu movoyu chavakano Miscevi movi takozh zaznali vplivu ispanskoyi osoblivo na leksichnomu rivni Ispanska ye oficijnoyu takozh na Ostrovi Pashi teritoriya Chili Mova dosi ye dosit poshirenoyu na ostrovi Guam ta Pivnichnih Marianskih ostrovah teritoriya SShA a takozh u nezalezhnih derzhavah Palau Marshallovi ostrovi ta Federativni shtati Mikroneziyi Vsi ci teritoriyi buli pid ispanskoyu vladoyu do kincya XIX stolittya ispansko amerikanska vijna MorfologiyaImennik V ispanskij movi imenniki mayut dva rodi cholovichij ta zhinochij Imenniki cholovichogo rodu chasto zakinchuyutsya na o libro knizhka otono osin zhinochogo na a ruta shlyah tierra zemlya Slovozmina imennikiv polyagaye lishe u vidminnosti mizh odninoyu ta mnozhinoyu Prikmetnik Prikmetniki yak i v ukrayinskij movi uzgodzhuyutsya z imennikami v rodi ta chisli Napriklad pluma negra chorna ruchka prikmetnik negro vzhitij u zhinochomu rodi odnini yak i imennik pluma Prikmetnik najchastishe stoyit u postpoziciyi do oznachuvanogo slova ave migratoria perelitnij ptah bukvalno ptah perelitnij yak i v bilshosti romanskih mov Zajmennik Osobovi zajmenniki vzhivayutsya vkraj ridko lishe u vipadku neobhidnosti nagolositi na osobi pidmeta Zajmenniki ispanskoyi movi taki Que sho Quien hto Cuando koli Donde kudi Por que chomu Cual kotrij Como yak Diyeslovo Ispanske diyeslovo maye blizko 50 form Artikl V ispanskij movi aktivno vzhivayetsya taka sluzhbova chastina movi yak artikl yakij stoyit u prepoziciyi do imennika Rozriznyayut neoznacheni artikli articulos indeterminados un pered imennikami cholovichogo rodu ta una pered imennikami zhinochogo rodu yaki pohodyat vid kilkisnogo chislivnika uno odin ta oznacheni articulos determinados yaki krim rodu mayut kategoriyu chisla SintaksisStruktura rechennya perevazhno pidmet prisudok dodatok SVO hocha traplyayutsya variaciyi Yak i v ukrayinskij movi poryadok sliv u pitalnih rechennyah ne zminyuyetsya yedinoyu vidminnistyu mizh rozpovidnim i pitalnim rechennyam ye intonaciya FonetikaIspanska maye 5 golosnih fonem vocales a e i o u Do silnih nalezhat a e o slabkih i u Redukciya nenagoloshenih golosnih vidsutnya vsi yak nagolosheni tak i nenagolosheni golosni vimovlyayutsya yasno ta chitko Nayavni diftongi Zridka traplyayutsya triftongi Harakternoyu risoyu ispanskogo konsonantizmu ye nayavnist gluhoyi fonemi 8 yaka vidsutnya v reshti romanskih mov Nagolos vilnij zminnij ale najchastishe pripadaye na peredostannij sklad Varianti moviIsnuyut vidminnosti mizh riznimi oblastyami Ispaniyi ta riznimi ispanomovnimi krayinami Ameriki V Ispaniyi dialektna kastilska vimova zvichajno beretsya yak standart hocha z dekilkoma vinyatkami Ale v Latinskij Americi kozhna krayina samostijno regulyuye svoyu movu yaka vidobrazhaye movu andaluzkih pereselenciv XVI XVIII stolit ta vpliv miscevih indianskih mov Tut budut rozglyanuti deyaki najpomitnishi vidminnosti diyalektiv ispanskoyi movi Dialekti ispanskoyi movi Dialekti v Meksici Dialekti v Argentini Dialekti v Kolumbiyi Dialekti v Peru ta Ekvadori Leismo Laismo Leismo Laismo ce yavishe vikoristannya nepryamih prijmennikiv le les zamist pryamih la lo las los leismo abo pryamih zamist nepryamih laismo Laismo harakterna oznaka kastilskogo dialektu todi yak leismo poshirenishe ale takozh tilki v Ispaniyi Vikoristannya osobovih zajmennikiv V ispanskij movi isnuyut tri zajmenniki drugoyi osobi tu usted ta u deyakih chastinah Latinskoyi Ameriki vos vikoristannya ciyeyi formi nazivayetsya voseo Uzagali kazhuchi tu j vos neformalni ta vikoristovuyutsya z druzyami prote v Ispaniyi vos rozglyadayetsya yak arhayichna forma dlya zvertannya do vidatnih osobistostej yiyi vikoristannya zaraz obmezhene liturgiyeyu Usted universalno rozcinyuyetsya yak formalna forma j vikoristovuyetsya zvertayuchis do svoyih starshih abo neznajomciv Zajmennik vosotros mnozhinna forma tu v bilshij chastini Ispaniyi hocha v Americi i deyakih mistah Pivdennoyi Ispaniyi napriklad Kadisi ta na Kanarskih ostrovah vin zaminyuyetsya na ustedes Cikavo sho vikoristannya ustedes yak neformalnogo zajmennika v mnozhini vi u pivdennij Ispaniyi ne sliduye zvichajnim pravilam uzgodzhennya diyeslova j zajmennika Napriklad todi yak formalna forma dlya vi jdete ustedes van vikoristovuye mnozhinnu formu tretoyi osobi diyeslova U Kadisi neformalna forma skonstrujovana yak ustedes vais vikoristovuyuchi drugu osobu mnozhini diyeslova Na Kanarskih ostrovah zvichajne uzgodzhennya diyeslova j zajmennika zberezhene v bilshosti vipadkiv Vos vikoristovuyetsya ekstensivno yak pervinna rozmovna forma yedinogo zajmennika drugoyi osobi v bagatoh krayinah Latinskoyi Ameriki zokrema Argentini Kosta Rici Ekvadori Salvadori Gvatemali Gondurasi Nikaragua Paragvayi Urugvayi ta venesuelskomu shtati Suliya V Argentini Urugvayi use chastishe v Paragvayi ce normalna forma vikoristovuvana v ZMI ale ZMI v inshih voseante krayinah prodovzhuyut vikoristovuvati usted abo tu Zalezhno vid krayini abo oblasti vikoristannya mozhe buti standartom abo buti vipadkovim Situaciyi u yakih prijnyate vikoristannya vos takozh znachno vidriznyayutsya mizh oblastyami Ispanski formi takozh vidriznyayutsya shodo zajmennikiv mnozhini drugoyi osobi Ispanski dialekti Latinskoyi Ameriki mayut tilki odnu formu mnozhini drugoyi osobi ustedes yak formalnu tak i neformalnu V Ispaniyi isnuyut dvi formi ustedes formalna ta vosotros neformalna Literi s c pered e ta i z ta x Vimova cih zvukiv vidriznyayetsya v Ispaniyi ta v Latinskij Americi Pereselenci do Ameriki u bilshosti andaluzci perenesli do Ameriki vimovu tipovu dlya Andaluziyi 16 storichchya Suchasna fonema yevropejskoyi kastilskoyi movi IPA 8 yak u ciento caza mizhzubnij bezgolosnij frikativnij zvuk podibnij do anglijskogo th u slovi thin ne isnuye v amerikanskij ispanskij movi de vin zaminyuyetsya na zvuk s yak u siento casa takij zhe zvuk yak ukrayinske s Literi y ta ll Tradicijno ispanska mova mala fonemu ʎ pidnebinnij lateralnij sonant yaka zapisuvalasya ll vimovlyayetsya yak ukrayinska j Vona bula vtrachena v bilshij chastini Ameriki za vinyatkom dvomovnih oblastej de kechua ta inshi indiyanski movi mali takij samij zvuk ale zaraz ce takozh vtrachayetsya v Ispaniyi takozh za vinyatkom dvomovnih oblastej z katalonskoyu ta inshimi movami yaki zberegli cej zvuk Prote cej zvuk buv zberezhenij v ladino takozh yak i v slovah ispanskogo pohodzhennya tagalogskoyi filippinskoyi movi yak napriklad kordilyera koɾdiʎeɾa U bagatoh ispanomovnih oblastyah cej zvuk z yednavsya z pidnebinnim ʝ zvichajno zapisuyetsya y ce yavishe nazivayetsya yeismo Cej ob yednanij zvuk vimovlyayetsya kilkoma riznimi sposobami U bilshosti oblastej de prisutnij yeismo fonema yavna tilki yak ʝ ukrayinskij j V oblasti navkolo Rio de lya Plyata Argentina Urugvaj cya fonema vimovlyayetsya yak postalveolnij bezgolosij abo slabkij frikativnij zvuk podibnij do ʃ abo ʒ ukrayinskij sh abo zh Regionalni slova Deyaki slova vidminni v riznih regionah ispanomovnogo svitu u deyakih vipadkah duzhe znachno Sami nosiyi ispanskoyi mozhut viznati inshi ispanski formi navit u miscyah de voni zvichajno ne vikoristovuyutsya ale ispanci zagalom ne viznayut amerikanske vikoristannya Zvichajno v Americi ispanski slova zaminyuyutsya slovami indiyanskogo abo anglijskogo pohodzhennya Napriklad ispanski slova mantequilla aguacate albaricoque vidpovidno maslo avokado abrikos stayut manteca palta j damasco v Argentini Abo slova frontera fila ordenador vidpovidno kordon cherga komp yuter stayut bordera linea computadora v Meksici Shodenni ispanski slova coger loviti abo pidnimit i concha morska cherepashka rozglyadayutsya nadzvichajno grubimi v cih chastinah Latinskoyi Ameriki Napriklad tipova fraza vidanogo v Ispaniyi rozmovnika Donde se cogen las taxis De ya mozhu vzyati taksi oznachaye v Meksici De taksi zajmayutsya seksom Priklad Zapovit Shevchenka ispanskoyu movoyu pereklali Sesar Arkonad i Fedir Kelyin TESTAMENTO Cuando yo muera enterradme En una tumba alla arriba Sobre un cerro que domine Toda mi Ucrania querida Que inmensos campos se vean Y al Dnieper con sus colinas Que se le vea y que se oiga Como ruge y como grita Cuando el Dnieper desde Ucrania Al mar azul lleve en clamor De todos sus enemigos La sangre entonces yo Dejare campos y montes Y he de volar hasta Dios Para rezar Y antes de esto A Dios no conozco yo Y despues de sepultarme Alzaos romped las cadenas Rociad con sangre enemiga La libertad que es tan vuestra Y a mi en la familia nueva No me olvideis acordaos Con palabras dulces buenas Dzherelo Shevchenko Zapovit movami narodiv svitu K Naukova dumka 1989 Alternativnij pereklad Zapovitu T Shevchenka pereklav Andrij Yakubuv El Testamento Cuando muera enterradme A mi en una tumba Entre la estepa extensa En mi Ucrania querida Para que los campos dorados Y el Dnieper y sus escarpadas Que se vea que se oiga Como ruge el rugidor Cuando lleve desde Ucrania Al mar azul adentro La sangre enemiga es entonces Y los campos y los montes Todo lo dejare e ire Hasta el mismo Dios A rezar ante aquel Dios que no conozco yo Enterradme y alzaos Romped las cadenas Y con la feroz sangre enemiga Rociad vuestra libertad Y a mi en la familia grande En la libre familia nueva No olvideis recordarme No a malas y con sosiego Div takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Ispanska mova Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ispanska mova Ispanska fonologiyaDzherelaPerlin Oskar Uchebnik ispanskogo yazyka Varshava Wiedza 1975 Yazykoznanie Bolshoj enciklopedicheskij slovar glavn red V N Yarceva 2 e reprintnoe izdanie Lingvisticheskogo enciklopedicheskogo slovarya 1990 goda M Bolshaya Rossijskaya enciklopediya 1998 685 s il Vikipediya Vikipediya maye rozdil ispanskoyu movoyu Wikipedia PortadaPosilannyaPidruchniki Stepan Rizvanyuk El Espanol 2 e vidannya pereroblene i dopovnene 2019 Pershe vidannya publikuvalosya u K VPC Kiyivskij universitet 2016 488 C Stepan Rizvanyuk El Verbo Castellano Ispanske diyeslovo K VPC Kiyivskij universitet 2006 96 C Gramatica espanola en ejercicios Gramatika ispanskoyi movi u vpravah navch posib Roman Pomirko Oksana Kushnir Ivanna Homicka Lviv LNU imeni Ivana Franka 2011 308 s Pro ispansku movu Osoblivist ispanskoyi movi etimologichnij dublet ser estar Yevropejskij slovnik filosofij Leksikon neperekladnostej nauk ker proyektu Barbara Kassen i Konstyantin Sigov Kiyiv Duh i litera 2009 T 1 S 67 75 PROEL Zagalnij lingvistichnij sajt 15 sichnya 2020 u Wayback Machine isp Ispanska mova na About com 22 travnya 2006 u Wayback Machine angl Oficijna storinka Real Academia Espanola 3 sichnya 2020 u Wayback Machine isp PDF Istoriya ispanskoyi movi 3 lipnya 2008 u Wayback Machine angl Chislo nosiyiv za krayinoyu 6 bereznya 2021 u Wayback Machine angl Evolyuciya ispanskoyi z latinskoyi angl Ispanska mova na sajti Ethnologue Spanish A language of Spain angl Ispanska mova na sajti Glottolog 3 0 Language Spanish 23 zhovtnya 2017 u Wayback Machine angl Ispanska mova na sajti WALS Online Language Spanish 6 travnya 2021 u Wayback Machine angl Slovniki Petrivskij T Ukrayinsko Espanskij Espansko Ukrayinskij slovnik 9 lipnya 2021 u Wayback Machine Buenos Ajres S Mandziy 1930 279 s Bunij O Espansko ukrayinskij slovnik 9 lipnya 2021 u Wayback Machine Buenos Ajres Rim Ukrayinskij Katolickij Universitet 1993 993 s Tododiccionarios com 2 kvitnya 2006 u Wayback Machine Ispanski slovniki isp DIX 20 veresnya 2020 u Wayback Machine bi directional Anglo ispanskij slovnik z ponad 95000 statej LangToLang 14 sichnya 2020 u Wayback Machine Bagatomovnij slovnik definicion org 20 sichnya 2020 u Wayback Machine DRAE Dictionary of the RAE 1 travnya 2006 u Wayback Machine Tlumachnij slovnik isp Diccionarios com 14 sichnya 2020 u Wayback Machine Anglo ispanskij slovnik 2 sichnya 2020 u Wayback Machine Tododiccionarios com 2 kvitnya 2006 u Wayback Machine Spisok slovnikiv ispanskoyu ta anglijskoyu Spanishdict com 9 travnya 2006 u Wayback Machine Anglo ispanskij slovnik Wordreference com 10 travnya 2006 u Wayback Machine Anglo ispanskij slovnik Tomisimo org 17 lyutogo 2020 u Wayback Machine Anglo ispanskij slovnik Spisok ispanskih slovnikiv Uroki Vivchennya ispanskoyi movi 1 sichnya 2019 u Wayback Machine ukr Vivchennya ispanskoyi movi 23 sichnya 2013 u Wayback Machine ukr Vikikniga Ispanska gramatika Arhivovano 15 chervnya 2006 u Wayback Machine isp angl PrimitkiEthnologue 25 19 Dallas Texas SIL International 1951 ISSN 1946 9675 d Track Q14793d Track Q14790 Gishpanskij Slovar ukrayinskoyi movi v 4 t za red Borisa Grinchenka K Kievskaya starina 1907 1909 Shpanskij Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 PDF Arhiv originalu PDF za 22 grudnya 2010 Procitovano 28 listopada 2011 Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2014 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 11 listopada 2013 Procitovano 17 bereznya 2013 Arhiv originalu za 16 kvitnya 2013 Procitovano 17 bereznya 2013 Arhiv originalu za 18 lyutogo 2020 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 27 listopada 2016 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 24 sichnya 2020 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 15 grudnya 2013 Procitovano 31 serpnya 2014 Arhiv originalu za 23 kvitnya 2013 Procitovano 17 bereznya 2013 Arhiv originalu za 4 kvitnya 2019 Procitovano 6 sichnya 2020 preply com 8 sichnya 2019 Arhiv originalu za 17 grudnya 2019 Procitovano 6 sichnya 2020 preply com 8 serpnya 2019 Arhiv originalu za 27 grudnya 2019 Procitovano 27 sichnya 2020 El castellano es la lengua espanola oficial del Estado Las demas lenguas espanolas seran tambien oficiales en las respectivas Comunidades Autonomas 1 2 veresnya 2019 u Wayback Machine Perlin Oskar S XVIII Penny Ralph 2002 A History Of The Spanish Language 2 ed Cambridge University Press pp 20 21 Arhiv originalu za 27 serpnya 2016 Procitovano 6 sichnya 2020 Crow John A 2005 Spain the root and the flower 29 lipnya 2013 u Wayback Machine University of California Press p 151 ISBN 978 0 520 24496 2 Thomas Hugh 2005 Rivers of Gold the rise of the Spanish empire from Columbus to Magellan 29 lipnya 2013 u Wayback Machine Random House Inc p 78 ISBN 978 0 8129 7055 5 Arhiv originalu za 28 grudnya 2019 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 31 grudnya 2019 Procitovano 6 sichnya 2020 Arhiv originalu za 21 travnya 2015 Procitovano 6 sichnya 2020 PDF Arhiv originalu PDF za 21 chervnya 2007 Procitovano 21 chervnya 2007 Arhiv originalu za 5 sichnya 2012 Procitovano 11 kvitnya 2013 Arhiv originalu za 28 sichnya 2012 Procitovano 11 kvitnya 2013 PDF Arhiv originalu PDF za 12 grudnya 2019 Procitovano 6 sichnya 2020 U S Census Bureau Arhiv originalu za 17 lyutogo 2012 Procitovano 11 kvitnya 2013 preply com 31 sichnya 2019 Arhiv originalu za 17 grudnya 2019 Procitovano 27 sichnya 2020 Perlin Oskar S XX XXI Yazykoznanie Enciklopediya S 203 El Espanol 2da edicion text Rizvanyuk Stepan Oleksijovich El verbo castellano povnij tekst LiteraturaIstoriya ispanskoyi movi navch posib N M Korbozerova D FOP Serednyak T K 2015 162 s ISBN 617 7257 65 2