Іва́н Богу́н (1618, Брацлав, Річ посполита — 17 лютого 1664, Новгород-Сіверський, Лівобережжя) — видатний український військовий і державний діяч, козацький полководець часів Хмельниччини, соратник Богдана Хмельницького, полковник подільський, згодом — кальницький і паволоцький.
Іван Богун | |
---|---|
![]() | |
Народження | 1618![]() |
Смерть | 17 лютого 1664![]() вогнепальне поранення |
Країна | ![]() ![]() |
Вид збройних сил | ![]() |
Роки служби | 1640—1664 |
Звання | Полковник |
Війни / битви | |
|
Життєпис
Достеменно про походження, дату та місце народження Богуна не відомо. Його біографія до 1649 року рясніє припущеннями та версіями, жодна з яких не є безсумнівною.
Версії про походження
За даними польського дослідника Евгена Лятача, був сином Федора (звідси інше прізвище — Федоренко або Федоровський) — дрібного шляхтича, державця містечка Бубнова, який вів досить незалежне для православного шляхтича життя, інколи роблячи «наїзди» на сусідів-поляків, одним з яких був Олександр Олекшіч. Із сином Олександра Павлом згодом листувався Іван Богун. Рід Богуна, як припускається у наукових дослідженнях, козацько-шляхетського походження, але це припущення мало обґрунтоване. Проте у книзі «Малороссійский гербовник» описано герб роду Богунів. Також вказано, що полковник мав сина Григорія та онука Леонтія. Вони були військовими товаришами.
Молоді роки
Як і більшість шляхтичів, Іван здобув хорошу освіту. Можливо, навчався у Києво-Могилянському колегіумі, можливо у польському колегіумі, а можливо, за свідченнями О. Дмитрука, навчався у Берліні, де здобув фах інженера-фортифікатора. Прекрасний почерк Богуна, як відмічають історики, був доказом того, що той був вельми освіченою людиною. Припускається, що Іван Богун володів шістьма мовами.
Деякі джерела стверджують, що він був учасником визвольних повстань 1637—1638 років, проте сучасні дослідження спростовують цю тезу. Протягом 40-х років XVII століття Богун вів звичайне для реєстрового козака життя — робив грабіжницькі наїзди на прикордонні землі московського царату, брав участь у військових походах проти кримських татар та переймав їхні торгові обози до Московії. Імовірно перебував на королівській службі в Кодаку.
Наприкінці 1630-х - на початку 1640-х років. Іван Богун одружився. Імені його дружини, на жаль, дізнатись досі не вдалось. О. Дмитрук стверджує, що у подружжя було два сини, старшого звали Тимофієм, який в подальшому був сотником у містечку Тростянець на Вінничині. Про молодшого згадок ще менше: відомо лише те, що той був військовим товаришем та звався Григорієм.
Хмельниччина
З початком у 1648 році Визвольної війни українського народу Богун став одним із сподвижників гетьмана Богдана Хмельницького і, згідно з «Реєстром Війська Запорізького 1649 року», значився серед козаків Чигиринського полку, в його сотні був записаний «кадровий резерв» Хмельницького як прості козаки (зокрема серед них Михайло Криса, який був серед заручників у поляків у битві під Жовтими водами). Треба додати, що народна дума згадує про нього як одного із чотирьох керівників повстання, які перед самим початком війни прибули на Низ (серед них ще Максим Кривоніс, Мартин Пушкар та Михайло Борохович). Згодом, 1650 року, за добрі організаторські здібності та військовий талант Богуна призначили кальницьким полковником.
![]() | Поїхав пан Хмельницький лугом Базалугом, | ![]() |
Битва під Вінницею
У 1651 році Богун вів бої на Брацлавщині проти загонів М. Калиновського та С. Лянцкоронського. У боях під Вінницею в березні 1651 року Богун вперше найбільш масштабно проявив свої здібності воєначальника. Залишивши частину свого війська у місті, Богун з рештою вирушив назустріч магнатові Речі Посполитої Лянцкоронському з добірною шляхетською кіннотою. Після нетривалої сутички козаки в удаваній паніці почали відступати до укріпленого по той бік Бугу монастиря, таким чином заманивши в ході бою кінноту Речі Посполитої на Південний Буг, де крилаті гусари потрапили до завчасно підготованої пастки (козаки перед боєм прорубали в кризі ополонки, притрусивши їх сіном та прикрили снігом, щоб не було видно). Сам Лянцкоронський ледве врятувався від такої смерті.
Незабаром надійшов і гетьман Речі Посполитої Калиновський. Він обложив Вінницю та почав штурм. Проте великого успіху це не принесло. Сучасник (шляхтич Речі Посполитої) з сумом говорив про повну безпорадність і безсилля шляхетського війська перед козаками Івана Богуна:
"Наші оточили їхні укріплення волами і постійно вартували, але не могли відрізати їх від води; громили в обложених пушками та кидали в їх стан бомби, але бомби козаки встигали гасити і по суті ми нічого не могли їм зробити. Між тим військо коли вибилося з сил, тоді як весь час солдати і коней не розсідлували, і самі не залишали зброї"
![]() | У Вінниці на границі, | ![]() |
У цей час підійшли надіслані на поміч гетьманом Хмельницьким козацькі загони на чолі з уманським полковником Йосипом Глухим і полтавським — Мартином Пушкарем. Дізнавшись про підкріплення військо Речі Посполитої в паніці відступило, залишивши весь свій обоз. Згодом, переслідуючи загони Речі Посполитої, полк Богуна брав участь у штурмі Кам'янця-Подільського (29 квітня — 1 травня 1651 року), а в середині травня його козаки оволоділи Корцем.
Берестецька битва
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd5THlWRU1DVTVReVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPRFlsUkRBbFFqSWxSREFsUWpBbFJERWxPREVsUkRFbE9FVWxSREFsUWtFdVh5VkVNQ1U1TVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TXlWRU1DVkNSRjhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSTFKVVF4SlRnd0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkdKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkxtcHdaeTh5TWpCd2VDMGxSREFsT1VNbFJEQWxRamdsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRnMkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSXdKVVF4SlRneEpVUXhKVGhGSlVRd0pVSkJMbDhsUkRBbE9URWxSREFsUWtVbFJEQWxRak1sUkRFbE9ETWxSREFsUWtSZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDTlNWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUmlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Відіграв значну роль у битві під Берестечком влітку 1651 року. З приводу цих боїв сучасник-шляхтич з сумом писав:
“Неприятель напав з рівною запеклістю… і цей день був для нас нещасним внаслідок загибелі багатьох знатних людей і добрих вояк”.
Але все змінилося 30 червня, коли військо Ісляма III Ґерая, під тиском військ Речі Посполитої, панічно вдалося до втечі. Керівництво перейшло до Филона Джалалія. Хмельницький, разом із писарем Іваном Виговським і чотирма охоронцями, подався за татарами аби повернути їх назад. Проте зробити цього йому не вдалося й він почав збирати військо до чергової сутички. Становище козацького війська, котре без татарської кінноти було вельми вразливе, стало стратегічно невигідне та містило певну небезпеку. Гетьман, за допомоги гінців, віддав наказ війську відходити на інший плацдарм. Богун, на чолі кількатисячного загону, здійснив відволікальний атакувальний маневр на розташування поляків, доки основні козацькі сили полишили табір та вдалися до відступу. У той же час зо кілька сотень козаків, фактично смертників, лишилися в таборі аби надати з'єднанню Богуна та основним силам більше часу для відступу.
![]() | А хто тоді задумав переправу, | ![]() |
"Вночі, коли табір посполитих заснув, козаки почали гатити болото. У хід пішло все без чого можна було обійтися: вози, шатра, кожухи, міхи, попони, посуд тощо. За ніч більша частина козацького війська переправилась. А на ранок: “Від одного крику сполошився весь табір: Братці! Вже ні одного крику полковника немає в таборі! Всі повтікали!” Наглий страх опанував юрмищами людськими, всі заметалися наосліп, кинулися притьма туди, звідки гукали їм козаки: “Сюди! Сюди!”, на греблі насунуло одразу тисячі люду, один одного спихав у багно, один поперед одного намагався вискочити на гатку, ніхто не слухав Богуна, який вмовляв з того берега триматися льоду, греблі розгрузли, знищилися, передні стали тонути, задні йшли по їхніх трупах і тонули теж "
Решта сміливців, які не встигли переправитись, але й не вдалися в шаленство, хоробро прийняла бій, вважаючи, краще померти славою воїна, ніж здатися в полон. Їх нараховувалося близько трьохсот; вони подібно до спартанців Леоніда стримували натиск усієї армії Речі Посполитої тим самим, намагаючись прикрити відступ. Пропозиції короля зберегти життя з презирством відкидалися. Ці триста загинули в нерівній боротьбі зі шляхетським військом. Мужність усіх трьохсот проілюструє останній (за деякими даними, сотник Нечитайло), в якого влучило чотирнадцять куль, а він продовжував відбиватися. Коли польський король запропонував йому в дарунок життя, той відповів, що хоче вмерти в бою, як справжній козак.
— сучасний Національний історико-меморіальний заповідник.
Битва під Монастирищем
Поразка Калиновського викликала велике обурення в самій Речі Посполитій. Гетьмана польного та магната Лянцкоронського звинувачували в загибелі багатьох знатних магнатів, полеглих під Вінницею.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMxTDBKdmFIVnVYM1p6WDBONlpYSnVaV05yYVY5aVlYUjBiR1V1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVKdmFIVnVYM1p6WDBONlpYSnVaV05yYVY5aVlYUjBiR1V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
У 1653 році Річ Посполита продовжила реакційну боротьбу проти українців. У березні 1653 року загони Богуна виступили проти армії Стефана Чарнецького, який, захопивши Липовець, Погребище та інші міста, рухався вглиб України. Маючи значно менші військові сили, вінницький полковник відступає углиб Брацлавщини під Монастирище. 21 березня поляки обложили місто і почали штурм, проте захопити його вони не спромоглися. На другий день Чернецький зробив відчайдушну спробу взяти його, але при цьому сам дістає тяжке поранення. Богун, скориставшись ситуацією, непомітно вивів частину козаків з міста; половині наказав переодягнутися в татарський одяг і наступати, а сам з іншою половиною вдарив у тил ворога. Поляки, впевнені, що надійшло підкріплення, починали в паніці тікати. Про цю поразку один з літописців написав, що військо Речі Посполитої тут «велику шкоду і сором свій побачило і пізнало».
Ось як пишуть про це учасники тієї битви — шляхтичі Речі Посполитої В. Каховський та Твардовський:
«Військо вдерлось в міські пригороди, уже захопили фортечний вал, уже сотник Дрозденко був убитий, уже повидирали кілля (частокіл валу) всі сподівались, що місто ось-ось буде захоплено…»
«Наші, як ошпарені, кинулися тікати, залишили не тільки місто з усією здобиччю, але навіть свій обоз, поранених і хворих, так що за цю ніч сім миль пробігли».
Молдовський похід та Жванецька облога
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDFwb2RtRnVkSE5sYlY5bWIzSjBjbVZ6Y3kweE9EYzJMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFhYUhaaGJuUnpaVzFmWm05eWRISmxjM010TVRnM05pNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Цього ж 1653 року Богун разом із Тимошем Хмельницьким водив козацькі полки в похід на Молдовське князівство, де було розгромлено армію Георгіци та його союзників. Після загибелі в Сучаві Тимоша (5 листопада 1653 року), Богун повернувся з військом в Україну.
У битві під Жванцем Богдан Хмельницький оточив військо Яна Казимира, що не полишав сподівання підкорити українські землі. У цей вирішальний момент кримський хан зрадив козаків і вступив в договір з польським королем, тим самим врятувавши його. Відносини між Гетьманщиною і Річчю Посполитою починали регулюватися згідно зі Зборівським договором 1649 р. За це король дозволив татарам під час повернення до Криму грабувати та брати у полон українське населення. Богун отримав наказ не допустити цього і покарати зрадників. Літописець Величко описує, як вінницький полковник на чолі десятитисячного козацького війська розгромив татар, які розділилися невеликими загонами для взяття ясиру. Їх втрати становили близько 8 тисяч воїнів, 2 тисячі було взято у полон.
Наприкінці 1653 року та протягом 1654–1655 років кальницький полковник практично безперервно вів бойові дії проти коронної армії та татарських загонів на Брацлавщині та Уманщині.
Битва під Охматовом
1655 року Богун вписав ще одну героїчну сторінку в історії визвольної війни, керуючи обороною Умані, яку не вдалось взяти полякам. Він так укріпив цю фортецю (місто було оточене високими валами і глибокими ровами, і щоб вали були неприступними, Богун звелів облити їх водою, перетворивши на слизькі крижані гори), що воєначальники Речі Посполитої порівнювали її з голландською Бредою, що вважалася зразком військово-інженерної майстерності.
У 1655 році Річ Посполита робить ще одну спробу оволодіти українськими землями. Військо Речі Посполитої оточило Богуна в містечку Охматів та кинулося навперейми Хмельницькому та полкові московитів, яким командував воєвода Шереметєв. Перевага була на боці поляків — вони відтіснили українців і московитів від Охматова, проте ті, оговтавшись, почали відновлювати втрачені позиції. Ось так, з перемінним успіхом тривала битва.
А доля цієї битви вкотре вирішилась Богуном. Знаний майстер прориву, він зумів вийти з облоги. А на ранок поляки, що рушили на Хмельницького, з подивом зауважили: його військо побільшало і завзято гріється, ладнаючи бруствери із замерзлих на полі бою. А щодо ідеї спорудження на «дрижиполі» такого валу, то Іван Богун загадав свій досвід оборони Умані. Здолати цього валу поляки так і не змогли. Тому армії відступили, не зазнавши ні поразки, ні перемоги.
Подальше життя
У політичному спектрі української козацької держави Іван Богун досить рішуче виступив проти укладення Богданом Хмельницьким Білоцерківського договору (28 жовтня 1651 року), засуджуючи при цьому політику поступок Речі Посполитій і зменшення козацького реєстру. У 1654 році Богун був у числі противників курсу Хмельницького на союз із Московським царством. Він, разом з Іваном Сірком, Петром Дорошенком та іншими, виступав проти підписання Переяславської угоди, й, не склавши присяги московському цареві, згодом очолив антимосковську старшинську опозицію.
Щоб зрозуміти причини, негативного ставлення І.Богуна до Московського Царства (Московії), варто ознайомитися з промовою І.Богуна виголошено на нараді у Чигирині у 1650 році.
У третій частині «Історії Русів» (історична хроніка початку 18 століття) наведено цю промову:
«У народі Московському владарює найнеключиміше рабство і невільництво у найвищій мірі, у них, окрім Божого та Царського, нічого власного нема і бути не може, і людей, на їх думку, створено нібито для того, щоб у ньому не мати нічого, а тільки рабствувати. Самі вельможі та бояри московські титулуються звичайно рабами царськими і в просьбах своїх завжди пишуть вони, що б'ють йому чолом; стосовно ж посполитого народу, то всі вони вважаються кріпаками, начебто не від одного народу походять, а накуплені з бранців та невільників; і тії кріпаки або за їх назвою крестьяни обох статей, себто чоловіки та жінки з їхніми дітьми, за невідомими у світі правами та привласненнями продаються на торжищах і в житлах од власників і господарів своїх нарівні з худобою, а незрідка і на собак вимінюються, і продавані при тому мусять бути ще зумисне веселими і виказуватися своїм голосом, добротою і знаннями будь-якого ремесла, щоб через те скоріше їх купили і дорожче заплатили. Словом сказати, з'єднатися з таким неключимим народом є те саме, що кинутися із вогню в полум'я».
У грудні 1656 року Богун як один із керівників козацького корпусу під командою наказного гетьмана Антона Ждановича вирушив у похід проти військ Речі Посполитої. Українські війська разом із союзними арміями Семиграддя та Швеції протягом першої половини 1657 року пройшли Західною Україною та Річчю Посполитою, здобувши при цьому Краків, Берестя та Варшаву, але в кінцевому рахунку соромно, без наказу, змушені були відступити в Україну влітку 1657 року. Хмельницький збирався скарати на горло усіх очільників-дезертирів, проте через упокоєння не встиг те реалізувати. Регент Виговський те їм вибачив що зумовило надалі його підтримку Ждановичем та Богуном.
Після смерті Б. Хмельницького (27 липня 1657 року) Іван Богун певний час підтримував курс Івана Виговського та Юрія Хмельницького на унезалежнення від Москви української зовнішньої та внутрішньої політики, але й крен в інший бік вказаних гетьманів — на зближення із Річчю Посполитою чи Османською імперією теж викликав спротив кальницького полковника. Зокрема, Богун відмовився підписувати укладений Виговським Гадяцький договір (6 вересня 1658 року) і разом з І. Сірком очолив народне повстання, метою якого було усунення гетьмана від влади. Зазнавши поразки, Виговський попросив допомоги в Османській імперії та, васально залежного від неї, Кримського ханства. Але Івану Богуну та Сіркові вдалося завдати поразки кримським татарам і прогнати Виговського з країни, а до влади прийшов Юрій Хмельницький. Також кальницький полковник виступив проти укладених Ю. Хмельницьким Переяславських статтей, що їх нав'язувала Московія та Слободищенського трактату (1660), продиктованого Річчю Посполитою. Брав участь у бойових діях військ Хмельницького проти росіян весною 1662 року, проте зазнав поразки.
Конотопська битва
Смерть
Наприкінці 1662 року Богун був заарештований поляками. Проте невдовзі його врятував Павло Тетеря, який просив польського короля відпустити славетного полковника. Ян Казимир погодився в обмін на обіцянку останнього брати участь у поході на Лівобережжя, який мав на меті об'єднати обидва береги під владою Тетері.
З перших днів походу Богун намагався завдати шкоди полякам і зірвати їхні плани. Лівобережні міста охоче здавалися Богуну і завдяки цьому не були зруйновані. Не маючи достатньо сил, поляки не залишали в містах свої гарнізони, і коли коронні війська в січні 1664 року обложили Глухів — Останнє місто перед московським кордоном, — то на всій «підкореній території» спалахнуло повстання. Під час облоги Глухова Іван Богун діяв безстрашно. Як члену військової ради, йому були відомі всі задуми поляків. Пізніше польський хроніст Іоаким Єрлич з люттю писав, що Богун повідомляв захисникам Глухова про час штурму, показував найзручніші місця для вилазок, передавав порох тощо. Облога Глухова, хоча і тривала (майже місяць), не зломила захисників. За цей час Лівобережний гетьман Іван Брюховецький встиг зібрати військо і разом з військом царського воєводи Григорія Ромодановського наблизитися до позицій поляків. У Богуна виник новий задум: він домовився з Ромодановським, що під час битви з польським військом він вдарить зі своїми козаками в тил полякам.
Під Глуховом Ян Казимир дізнався про таємні зв'язки Богуна з Брюховецьким і Ромодановським. Король у своєму листі до дружини писав, що йому повідомив про зраду Богуна Козацький старшина.
«Польовий військовий суд, що відбувся у Новгороді-Сіверському, виніс ухвалу про смертне покарання. Іван Богун разом із кількома його прихильниками було розстріляно» — пише М. Костомаров.
Про причини та обставини смерті Івана Богуна знала лише верхівка польського керівництва. Тому досі достеменно невідомо, як загинув Іван Богун. У літописах Єрлича та польських щоденниках, опублікованих наприкінці ХІХ століття, є лише натяки про причини смерті Богуна. Знаючи його характер, можна лише припустити, що під час арешту на засіданні ради він міг чинити серйозний опір та його вбили самі члени ради. Імовірно, його усунули у містечку Комань.
Оцінки
- Олена Теліга «Сила через Радість»
(Відчит, виголошений в Українській Студентській Громаді в Варшаві, 15 червня 1937 р. (фрагмент))
![]() | Кожний, хто читав трилогію Сенкевича, був на довгий час полонений Богуном. „Бути таким, як він!” Про це мріяли сотні юнаків, з захопленням вдивляючись в пориваючу постать, яку навіть перо чужинця не хотіло викривати. „ Хай будуть такими, як він!” — проносилося в думках не однієї дівчини. Богун є непереможно захоплюючий своєю яскравою фантазією, нестримною сміливістю і безоглядністю в бою, і таким лицарським відношенням до жінки, якого мусів вчитися у нього не один з висококультурних українців нашого віку, що вважає чемність до жінки за прикмету слабості, негідну мужчини. Богун був тим героєм, якого неспокійний дух живе і досі і пекучим вогнем вривається в душу молоді. Він був найяскравішим представником типу тогочасних українців, що зі сміхом зустрічали небезпеку, не розв'язували вузли, а розрубували їх, не жебрали, а здобували, що вважали потрібним здобути. Безперечно той тип міг мати тисячі вад, що їх не має пересічна людина, може, бракувало багато чеснот, але він — і йому подібні — дали нам ту гостру емоцію, яку відчуваємо, читаючи вищезгаданого автора, як ціла будова світу, з яким вони боролися, в крові й болоті лежала біля їхніх ніг… | ![]() |
- Цитата з книги О. Апанович «Україно-Російський договір 1654 року. Міфи і реальність».
![]() | Категорично не прийняв ідею Переяславської ради полковник Іван Богун, якого вважали після Богдана Хмельницького козацьким стратегом номер один. Як писав до польського короля коронний обозний Анджей Потоцький, Іван Богун з тих козаків, для яких "найвища державна рація — щоб не бути ні під вашою, королівською, милістю, ні під царем". | ![]() |
Вшанування пам'яті
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTg1THprMkwwSnZhSFZ1WDFJdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV3TDFWcmNsOVRkR0Z0Y0V0dmMzTmhZMnRmVld0eVlXbHVaVjh5TURBMkxtcHdaeTh5TURCd2VDMVZhM0pmVTNSaGJYQkxiM056WVdOclgxVnJjbUZwYm1WZk1qQXdOaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У багатьох населених пунктах України є вулиці, названі на честь Івана Богуна:
- вулиця Івана Богуна в Бердянську.
- вулиця Івана Богуна у Броварах.
- вулиця Івана Богуна у Вінниці.
- вулиця Івана Богуна в Дубно.
- вулиця Івана Богуна в Запоріжжі.
- вулиця Івана Богуна у Києві.
- вулиця Івана Богуна у Кропивницькому.
- вулиця Івана Богуна у Львові.
- вулиця Івана Богуна у Мелітополі.
- вулиця Івана Богуна у Нікополі.
- вулиця Івана Богуна у Рівному.
- вулиця Івана Богуна у Херсоні.
- вулиця Івана Богуна у Хмельницькому.
- вулиця Івана Богуна у Чернігові.
- вулиця Богуна у Дніпрі.
- вулиця Богуна в Полтаві.
- вулиця Богунська у Києві.
- в Житомирі.
- провулок Богуна у Черкасах.
- Богунський район у Житомирі.
Пам'ятники Івану Богуну знаходяться у:
- с. Смолява (Луцький район, Волинська область.)
- Вінниці (вул. Козицького)
- Жовтих Водах (Парк Слави)
- Боярці (вул. Хрещатик, на території військового ліцею ім. І. Богуна)
- Чигирині (Богданова гора)
- Монастирище
- Строганівка (Приазовський район, Запорізька область)
Інше:
- На честь Івана Богуна була названа Перша Окрема Бригада Спеціального Призначення імені Івана Богуна на початку повномаштабного вторгнення росії.
- На честь Івана Богуна названо 14-ту бригаду оперативного призначення імені Івана Богуна Національної гвардії України.
- Київський військовий ліцей імені Івана Богуна
У мистецтві
Література
- «Богун» (1931 рік, історичний роман; Олександр Соколовський)
- «Іван Богун» (1940 рік, історична повість; Яків Качура )
- «Іван Богун». (Юрій Сорока)
- «Іван Богун — полковник» (історичний роман — хроніка; Олександр Дмитрук)
- «Іван Богун, полковник вінницький» (історичне оповідання; Островський Олелько)
- «Іван Богун: життя героя» (есе; Олександр Дмитрук)
- «Холодне серце. Повість-казка козацьких часів» (роман. Автор — письменник, учасник АТО Василь Піддубний. 2016 рік.)
- «Вогнем і мечем» (роман; автор Генрик Сенкевич тенденційно висвітлив постать Богуна)
- «Козацький полковник Іван Богун» (1884, Антоній Роле, автор прагнув достовірно викласти життєпис Богуна)
- «Борці за правду» (1919, історичне оповідання; Адріан Кащенко)
- «Славні побратими» (1919, історичне оповідання; Адріан Кащенко)
- Соколовський О. Богун: іст. роман з часів Хмельниччини / О. Соколовський. — Харків ; Київ: Мол. більшовик, 1931. — 431 с.
Кіно
- Берестечко. Битва за Україну (частина 1)
- Берестечко. Битва за Україну (частина 2)
- Гетьман (2015) — фільм режисера Валерія Ямбурського
- Вогнем i мечем (1999) — фільм режисера Єжи Гофмана
Музика
- LATEXFAUNA - BOHUN (2022, музична композиція)
Галерея
- Погруддя Івана Богуна. Скульптор Б. Шаповал. Музей "Заповіту" Т. Г. Шевченка в Переяславі
- Погруддя Івана Богуна. Київський військовий ліцей
- Пам'ятник Івану Богуну у Вінниці
- Погруддя Івана Богуна у селі Строганівка
- Меморіальна дошка на честь Богуна Івана Теодоровича, встановлена на фасаді Київського військового ліцею
- Погруддя Івану Богуну у Кальнику
- Пам'ятник Івану Богуну у Монастирищі
Див. також
Примітки
- Latacz, E. Bohun Iwan Teodorowicz (1664) // Polski Słownik Biograficzny. — Kraków, 1936. — t. ІІ/1, zeszyt 1. — S. 227.
- автори В. Лукомський, В. Модзалевський
- Оригінальний «Малороссїйскїй гербовникъ» містить знак запитання після Потомство щодо ймовірного «сина полковника» та Леонтія
- Папков А. Порубежье Российского царства и украинских земель Речи Посполитой (конец XVI — первая половина XVII века)
- Флоря Б. Молоді роки Івана Богуна [ 29 березня 2013 у Wayback Machine.] // Україна в минулому. — К., Львів, 1992. — Вип. 2. — С. 71—75.
- Із книги Олени Апанович «Розповіді про запорозьких козаків»
- дума «Іван Богун» Українські народні пісні [ 2019-05-01 у Wayback Machine.]
- Стороженко І. С. Богдан Хмельницький і воєнне мистецтво у Визвольній війні українського народу середини XVII століття. Книга перша: Воєнні дії 1648—1652 рр. — Вид-во ДДУ, 1996. — 320 с. — C. 251—266.
- Крип'якевич І. Богдан Хмельницький… — С. 192.
- . izbornyk.org.ua. Архів оригіналу за 21 квітня 2022. Процитовано 2 серпня 2021.
- В. В. Кривошея. Козацька еліта Гетьманщини. (ст. 118) Київ: ІПіЕНД імені І. Ф. Кураса НАН України, 2008. — 452 с
- «Україно-Російський договір 1654 року. Міфи і реальність» Українська Бібліотека [ 2 лютого 2014 у Wayback Machine.]
- Лісевич І. Роллє Юзеф-Антоній // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 276. — .
- . Архів оригіналу за 2 січня 2016. Процитовано 26 квітня 2015.
Джерела
![]() | |
---|---|
![]() | Таємнича Вінниччина. Іван Богун у фактах та легендах на YouTube |
- Гуржій О. БОГУН Іван [ 7 травня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 319. — .
- Богун Іван // Малий словник історії України / відпов. ред. В. А. Смолій. — К. : Либідь, 1997. — 464 с. — .
- Коваленко С. Богун Іван // Україна під булавою Богдана Хмельницького. Енциклопедія у 3-х томах. Том 1. — К. : Видавництво «Стікс», 2007.
- Коваленко С. Іван Богун — український Дон Кіхот. — К. : Видавництво «Стікс», 2011.
- Кривошея В. . Київ: ІПіЕНД імені І. Ф. Кураса НАН України, 2008. — 452 с. — ISBN 978966024850.
Липинський В. Іван Богун // Калєндар УНСоюзу на 1919 рік. — Джерзі Сіті. : Український народний союз, 1918.
- Петровський М. До біографії Івана Богуна [ 11 листопада 2014 у Wayback Machine.] // Записки Ніжинського Інституту Народньої Освіти. — 1930. — кн. X.
- Сердунич Л. Іван Богун і Визвольна війна // Берестецька битва в історії України (науковий збірник).— Рівне: «Ліста», 2001.— С. 29 — 31.
- Таїрова-Яковлева Т. Іван Богун-Федорович // Київська Старовина. — К., 1992. — № 5. — С. 43—53.
- Теліга О. Вибрані твори. — К. : Смолоскип, 2006.
- Latacz E. Bohun Iwan Teodorowicz (†1664) // Polski Słownik Biograficzny. — Kraków, 1936. — t. ІІ/1, zeszyt 1. — S. 227—229. (пол.)
- Др. Антоній Й. (Йосип Роллє). Іван Богун. Козацький полковник
Посилання
- Богун Іван // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 5. Біографічна частина: А-М / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2014. — с.40-41
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Іван Богун |
- Богун Іван // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1957. — Т. 1, кн. I : Літери А — Б. — С. 102—103. — 1000 екз.
- Богун Іван Федорович (1618—1664 рр.) // Історія України: словник-довідник для студентів вищих навчальних закладів / М. В. Яцюк, Л. М. Жванко, О. Л. Рябченко, Г. Г. Фесенко; за ред. М. В. Яцюка; Харк. нац. акад. міськ. госп-ва. — Х. : ХНАМГ, 2010. — 247 с.
- Вінницький полковник Іван Богун — яскрава постать в історії Козаччини (близько 1618–17.02.1664) [ 30 листопада 2020 у Wayback Machine.]: бібліогр. покажч. / Упр. культури і мистецтв Вінниц. облдержадмін. ; Вінниц. ОУНБ ім. К. А. Тімірязєва; уклад. Г. М. Авраменко ; наук. ред., вступ. ст. І. М. Романюка ; ред. О. Г. Поліщук ; відп. за вип. Л. Б. Сеник. – Вінниця, 2018. — 85 с.
- Іван Богун // 100 великих постатей і подій козацької України. О. І. Гуржій, Т. В. Чухліб. — Київ: Арій, 2008. — 462 с.
- Гуржій О. І. Іван Богун — С. 7-26 / Полководці Війська Запорозького: Історичні портрети [ 29 грудня 2019 у Wayback Machine.] // Інститут історії України НАН України, Науково-дослідний інститут козацтва. Редкол.: В. Смолій (відп. ред.) та ін. К. : Видавничий дім «КМ Academia», 1998. Кн. 1. 400 с.
- Гуржій О. Іван Богун: деякі міфи та реальність [ 16 травня 2018 у Wayback Machine.].
- Книга «Іван Богун» на Читанці [ 18 серпня 2016 у Wayback Machine.].
- Іван Богун — славетний український лицар [ 1 березня 2012 у Wayback Machine.].
- .
- .
- Дмитрук Олександр. «Мій Богун не вписується у вигадки про козака-гультяя» [ 23 грудня 2015 у Wayback Machine.].
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Iva n Bogu n 1618 Braclav Rich pospolita 17 lyutogo 1664 Novgorod Siverskij Livoberezhzhya vidatnij ukrayinskij vijskovij i derzhavnij diyach kozackij polkovodec chasiv Hmelnichchini soratnik Bogdana Hmelnickogo polkovnik podilskij zgodom kalnickij i pavolockij Ivan BogunNarodzhennya1618 1618 Braclav Braclavske voyevodstvo Rich PospolitaSmert17 lyutogo 1664 1664 02 17 Novgorod Siverskij Novgorodska sotnya Starodubskij polk Getmanshina vognepalne poranennyaKrayina Rich Pospolita GetmanshinaVid zbrojnih silVijsko ZaporozkeRoki sluzhbi1640 1664ZvannyaPolkovnikVijni bitviHmelnichchina Bitva pid Vinniceyu Bitva pid Berestechkom Bitva pid Monastirishem Suchavska kampaniya Timosha Hmelnickogo Zhvanecka obloga Ohmativska bitva Moskovsko ukrayinska vijna 1658 1659 Konotopska bitva Povstannya Boguna Ivan Bogun u Vikishovishi U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Bogun ZhittyepisDostemenno pro pohodzhennya datu ta misce narodzhennya Boguna ne vidomo Jogo biografiya do 1649 roku ryasniye pripushennyami ta versiyami zhodna z yakih ne ye bezsumnivnoyu Versiyi pro pohodzhennya Za danimi polskogo doslidnika Evgena Lyatacha buv sinom Fedora zvidsi inshe prizvishe Fedorenko abo Fedorovskij dribnogo shlyahticha derzhavcya mistechka Bubnova yakij viv dosit nezalezhne dlya pravoslavnogo shlyahticha zhittya inkoli roblyachi nayizdi na susidiv polyakiv odnim z yakih buv Oleksandr Olekshich Iz sinom Oleksandra Pavlom zgodom listuvavsya Ivan Bogun Rid Boguna yak pripuskayetsya u naukovih doslidzhennyah kozacko shlyahetskogo pohodzhennya ale ce pripushennya malo obgruntovane Prote u knizi Malorossijskij gerbovnik opisano gerb rodu Boguniv Takozh vkazano sho polkovnik mav sina Grigoriya ta onuka Leontiya Voni buli vijskovimi tovarishami Molodi roki Yak i bilshist shlyahtichiv Ivan zdobuv horoshu osvitu Mozhlivo navchavsya u Kiyevo Mogilyanskomu kolegiumi mozhlivo u polskomu kolegiumi a mozhlivo za svidchennyami O Dmitruka navchavsya u Berlini de zdobuv fah inzhenera fortifikatora Prekrasnij pocherk Boguna yak vidmichayut istoriki buv dokazom togo sho toj buv velmi osvichenoyu lyudinoyu Pripuskayetsya sho Ivan Bogun volodiv shistma movami Deyaki dzherela stverdzhuyut sho vin buv uchasnikom vizvolnih povstan 1637 1638 rokiv prote suchasni doslidzhennya sprostovuyut cyu tezu Protyagom 40 h rokiv XVII stolittya Bogun viv zvichajne dlya reyestrovogo kozaka zhittya robiv grabizhnicki nayizdi na prikordonni zemli moskovskogo caratu brav uchast u vijskovih pohodah proti krimskih tatar ta perejmav yihni torgovi obozi do Moskoviyi Imovirno perebuvav na korolivskij sluzhbi v Kodaku Naprikinci 1630 h na pochatku 1640 h rokiv Ivan Bogun odruzhivsya Imeni jogo druzhini na zhal diznatis dosi ne vdalos O Dmitruk stverdzhuye sho u podruzhzhya bulo dva sini starshogo zvali Timofiyem yakij v podalshomu buv sotnikom u mistechku Trostyanec na Vinnichini Pro molodshogo zgadok she menshe vidomo lishe te sho toj buv vijskovim tovarishem ta zvavsya Grigoriyem Hmelnichchina Z pochatkom u 1648 roci Vizvolnoyi vijni ukrayinskogo narodu Bogun stav odnim iz spodvizhnikiv getmana Bogdana Hmelnickogo i zgidno z Reyestrom Vijska Zaporizkogo 1649 roku znachivsya sered kozakiv Chigirinskogo polku v jogo sotni buv zapisanij kadrovij rezerv Hmelnickogo yak prosti kozaki zokrema sered nih Mihajlo Krisa yakij buv sered zaruchnikiv u polyakiv u bitvi pid Zhovtimi vodami Treba dodati sho narodna duma zgaduye pro nogo yak odnogo iz chotiroh kerivnikiv povstannya yaki pered samim pochatkom vijni pribuli na Niz sered nih she Maksim Krivonis Martin Pushkar ta Mihajlo Borohovich Zgodom 1650 roku za dobri organizatorski zdibnosti ta vijskovij talant Boguna priznachili kalnickim polkovnikom Poyihav pan Hmelnickij lugom Bazalugom Ottodi to pripalo jomu z pravoyi ruki Chotiri polkovniki Pervij polkovnik Maksim Olshanskij Drugij polkovnik Martin Poltavskij Tretij polkovnik Ivan Bogun A chetvertij Matvij Borohovich Ottodi to voni na slavnu Ukrayinu pribuvali Korolivski listi chitali Kozakam kozacki poryadki davali Bitva pid Vinniceyu Dokladnishe Bitva pid Vinniceyu U 1651 roci Bogun viv boyi na Braclavshini proti zagoniv M Kalinovskogo ta S Lyanckoronskogo U boyah pid Vinniceyu v berezni 1651 roku Bogun vpershe najbilsh masshtabno proyaviv svoyi zdibnosti voyenachalnika Zalishivshi chastinu svogo vijska u misti Bogun z reshtoyu virushiv nazustrich magnatovi Rechi Pospolitoyi Lyanckoronskomu z dobirnoyu shlyahetskoyu kinnotoyu Pislya netrivaloyi sutichki kozaki v udavanij panici pochali vidstupati do ukriplenogo po toj bik Bugu monastirya takim chinom zamanivshi v hodi boyu kinnotu Rechi Pospolitoyi na Pivdennij Bug de krilati gusari potrapili do zavchasno pidgotovanoyi pastki kozaki pered boyem prorubali v krizi opolonki pritrusivshi yih sinom ta prikrili snigom shob ne bulo vidno Sam Lyanckoronskij ledve vryatuvavsya vid takoyi smerti Nezabarom nadijshov i getman Rechi Pospolitoyi Kalinovskij Vin oblozhiv Vinnicyu ta pochav shturm Prote velikogo uspihu ce ne prineslo Suchasnik shlyahtich Rechi Pospolitoyi z sumom govoriv pro povnu bezporadnist i bezsillya shlyahetskogo vijska pered kozakami Ivana Boguna Nashi otochili yihni ukriplennya volami i postijno vartuvali ale ne mogli vidrizati yih vid vodi gromili v oblozhenih pushkami ta kidali v yih stan bombi ale bombi kozaki vstigali gasiti i po suti mi nichogo ne mogli yim zrobiti Mizh tim vijsko koli vibilosya z sil todi yak ves chas soldati i konej ne rozsidluvali i sami ne zalishali zbroyi U Vinnici na granici Pid mogiloyu nad Bugom rikoyu Tam stoyav Ivan Bogun vilnickij Pid obitelem monastirem kalnickim Pid kalnickoyu obitellyu Bogun stoyav Iz turkami pashami Krulevskimi lyahami Kalmickimi knyazyami Bogun voyuvav U cej chas pidijshli nadislani na pomich getmanom Hmelnickim kozacki zagoni na choli z umanskim polkovnikom Josipom Gluhim i poltavskim Martinom Pushkarem Diznavshis pro pidkriplennya vijsko Rechi Pospolitoyi v panici vidstupilo zalishivshi ves svij oboz Zgodom peresliduyuchi zagoni Rechi Pospolitoyi polk Boguna brav uchast u shturmi Kam yancya Podilskogo 29 kvitnya 1 travnya 1651 roku a v seredini travnya jogo kozaki ovolodili Korcem Berestecka bitva Dokladnishe Berestecka bitva Ivan Bogun vivodit kozakiv na gerc Vidigrav znachnu rol u bitvi pid Berestechkom vlitku 1651 roku Z privodu cih boyiv suchasnik shlyahtich z sumom pisav Nepriyatel napav z rivnoyu zapeklistyu i cej den buv dlya nas neshasnim vnaslidok zagibeli bagatoh znatnih lyudej i dobrih voyak Ale vse zminilosya 30 chervnya koli vijsko Islyama III Geraya pid tiskom vijsk Rechi Pospolitoyi panichno vdalosya do vtechi Kerivnictvo perejshlo do Filona Dzhalaliya Hmelnickij razom iz pisarem Ivanom Vigovskim i chotirma ohoroncyami podavsya za tatarami abi povernuti yih nazad Prote zrobiti cogo jomu ne vdalosya j vin pochav zbirati vijsko do chergovoyi sutichki Stanovishe kozackogo vijska kotre bez tatarskoyi kinnoti bulo velmi vrazlive stalo strategichno nevigidne ta mistilo pevnu nebezpeku Getman za dopomogi ginciv viddav nakaz vijsku vidhoditi na inshij placdarm Bogun na choli kilkatisyachnogo zagonu zdijsniv vidvolikalnij atakuvalnij manevr na roztashuvannya polyakiv doki osnovni kozacki sili polishili tabir ta vdalisya do vidstupu U toj zhe chas zo kilka soten kozakiv faktichno smertnikiv lishilisya v tabori abi nadati z yednannyu Boguna ta osnovnim silam bilshe chasu dlya vidstupu A hto todi zadumav perepravu Ryatunok dlya kozactva yak Perun Hto tut najbilshu mav v narodi slavu Shepochut travi ocheret Bogun Ye Leshuk Zemlya Ivana Boguna Vnochi koli tabir pospolitih zasnuv kozaki pochali gatiti boloto U hid pishlo vse bez chogo mozhna bulo obijtisya vozi shatra kozhuhi mihi poponi posud tosho Za nich bilsha chastina kozackogo vijska perepravilas A na ranok Vid odnogo kriku spoloshivsya ves tabir Bratci Vzhe ni odnogo kriku polkovnika nemaye v tabori Vsi povtikali Naglij strah opanuvav yurmishami lyudskimi vsi zametalisya naoslip kinulisya pritma tudi zvidki gukali yim kozaki Syudi Syudi na grebli nasunulo odrazu tisyachi lyudu odin odnogo spihav u bagno odin popered odnogo namagavsya viskochiti na gatku nihto ne sluhav Boguna yakij vmovlyav z togo berega trimatisya lodu grebli rozgruzli znishilisya peredni stali tonuti zadni jshli po yihnih trupah i tonuli tezh P Zagrebelnij istoriko psihologichnij roman Ya Bogdan Reshta smilivciv yaki ne vstigli perepravitis ale j ne vdalisya v shalenstvo horobro prijnyala bij vvazhayuchi krashe pomerti slavoyu voyina nizh zdatisya v polon Yih narahovuvalosya blizko trohsot voni podibno do spartanciv Leonida strimuvali natisk usiyeyi armiyi Rechi Pospolitoyi tim samim namagayuchis prikriti vidstup Propoziciyi korolya zberegti zhittya z prezirstvom vidkidalisya Ci trista zaginuli v nerivnij borotbi zi shlyahetskim vijskom Muzhnist usih trohsot proilyustruye ostannij za deyakimi danimi sotnik Nechitajlo v yakogo vluchilo chotirnadcyat kul a vin prodovzhuvav vidbivatisya Koli polskij korol zaproponuvav jomu v darunok zhittya toj vidpoviv sho hoche vmerti v boyu yak spravzhnij kozak Div takozh Pole Beresteckoyi bitvi suchasnij Nacionalnij istoriko memorialnij zapovidnik Bitva pid Monastirishem Dokladnishe Bitva pid Monastirishem Porazka Kalinovskogo viklikala velike oburennya v samij Rechi Pospolitij Getmana polnogo ta magnata Lyanckoronskogo zvinuvachuvali v zagibeli bagatoh znatnih magnativ poleglih pid Vinniceyu Bij Boguna z Cherneckim pid Monastirishem u 1653 Mikola Samokish U 1653 roci Rich Pospolita prodovzhila reakcijnu borotbu proti ukrayinciv U berezni 1653 roku zagoni Boguna vistupili proti armiyi Stefana Charneckogo yakij zahopivshi Lipovec Pogrebishe ta inshi mista ruhavsya vglib Ukrayini Mayuchi znachno menshi vijskovi sili vinnickij polkovnik vidstupaye uglib Braclavshini pid Monastirishe 21 bereznya polyaki oblozhili misto i pochali shturm prote zahopiti jogo voni ne spromoglisya Na drugij den Cherneckij zrobiv vidchajdushnu sprobu vzyati jogo ale pri comu sam distaye tyazhke poranennya Bogun skoristavshis situaciyeyu nepomitno viviv chastinu kozakiv z mista polovini nakazav pereodyagnutisya v tatarskij odyag i nastupati a sam z inshoyu polovinoyu vdariv u til voroga Polyaki vpevneni sho nadijshlo pidkriplennya pochinali v panici tikati Pro cyu porazku odin z litopisciv napisav sho vijsko Rechi Pospolitoyi tut veliku shkodu i sorom svij pobachilo i piznalo Os yak pishut pro ce uchasniki tiyeyi bitvi shlyahtichi Rechi Pospolitoyi V Kahovskij ta Tvardovskij Vijsko vderlos v miski prigorodi uzhe zahopili fortechnij val uzhe sotnik Drozdenko buv ubitij uzhe povidirali killya chastokil valu vsi spodivalis sho misto os os bude zahopleno Tvardovskij takozh prigadav sho pislya poyavi Ivana Boguna z kozakami v tilu yaki buli pereodyagneni v vivernuti vovnoyu naverh kozhuhi podibno do tatar ta krichali po tatarski Nashi yak oshpareni kinulisya tikati zalishili ne tilki misto z usiyeyu zdobichchyu ale navit svij oboz poranenih i hvorih tak sho za cyu nich sim mil probigli S Velichko spovishav sho polyaki panichno vtekli v storonu kozackogo sotennogo mistechka Cibuliv i ozvuchiv vtrati polyakiv 6 tisyach ubitimi ta oboz Todi na dopomogu Ivanu Bogunu spishiv sam Bogdan Hmelnickij prote zapiznivsya Gora na yakij stoyalo kozacke vijsko poruch iz Monastirishenskoyu forteceyu donini nazivayetsya Koshovoyu Tobto goroyu de rozmishuvavsya kozackij kish tabir Moldovskij pohid ta Zhvanecka obloga Dokladnishe Suchavska kampaniya Timosha Hmelnickogo 1653 ta Zhvanecka obloga Zhvaneckij zamok Cogo zh 1653 roku Bogun razom iz Timoshem Hmelnickim vodiv kozacki polki v pohid na Moldovske knyazivstvo de bulo rozgromleno armiyu Georgici ta jogo soyuznikiv Pislya zagibeli v Suchavi Timosha 5 listopada 1653 roku Bogun povernuvsya z vijskom v Ukrayinu U bitvi pid Zhvancem Bogdan Hmelnickij otochiv vijsko Yana Kazimira sho ne polishav spodivannya pidkoriti ukrayinski zemli U cej virishalnij moment krimskij han zradiv kozakiv i vstupiv v dogovir z polskim korolem tim samim vryatuvavshi jogo Vidnosini mizh Getmanshinoyu i Richchyu Pospolitoyu pochinali regulyuvatisya zgidno zi Zborivskim dogovorom 1649 r Za ce korol dozvoliv tataram pid chas povernennya do Krimu grabuvati ta brati u polon ukrayinske naselennya Bogun otrimav nakaz ne dopustiti cogo i pokarati zradnikiv Litopisec Velichko opisuye yak vinnickij polkovnik na choli desyatitisyachnogo kozackogo vijska rozgromiv tatar yaki rozdililisya nevelikimi zagonami dlya vzyattya yasiru Yih vtrati stanovili blizko 8 tisyach voyiniv 2 tisyachi bulo vzyato u polon Naprikinci 1653 roku ta protyagom 1654 1655 rokiv kalnickij polkovnik praktichno bezperervno viv bojovi diyi proti koronnoyi armiyi ta tatarskih zagoniv na Braclavshini ta Umanshini Bitva pid Ohmatovom Dokladnishe Ohmativska bitva 1655 1655 roku Bogun vpisav she odnu geroyichnu storinku v istoriyi vizvolnoyi vijni keruyuchi oboronoyu Umani yaku ne vdalos vzyati polyakam Vin tak ukripiv cyu fortecyu misto bulo otochene visokimi valami i glibokimi rovami i shob vali buli nepristupnimi Bogun zveliv obliti yih vodoyu peretvorivshi na slizki krizhani gori sho voyenachalniki Rechi Pospolitoyi porivnyuvali yiyi z gollandskoyu Bredoyu sho vvazhalasya zrazkom vijskovo inzhenernoyi majsternosti U 1655 roci Rich Pospolita robit she odnu sprobu ovoloditi ukrayinskimi zemlyami Vijsko Rechi Pospolitoyi otochilo Boguna v mistechku Ohmativ ta kinulosya navperejmi Hmelnickomu ta polkovi moskovitiv yakim komanduvav voyevoda Sheremetyev Perevaga bula na boci polyakiv voni vidtisnili ukrayinciv i moskovitiv vid Ohmatova prote ti ogovtavshis pochali vidnovlyuvati vtracheni poziciyi Os tak z pereminnim uspihom trivala bitva A dolya ciyeyi bitvi vkotre virishilas Bogunom Znanij majster prorivu vin zumiv vijti z oblogi A na ranok polyaki sho rushili na Hmelnickogo z podivom zauvazhili jogo vijsko pobilshalo i zavzyato griyetsya ladnayuchi brustveri iz zamerzlih na poli boyu A shodo ideyi sporudzhennya na drizhipoli takogo valu to Ivan Bogun zagadav svij dosvid oboroni Umani Zdolati cogo valu polyaki tak i ne zmogli Tomu armiyi vidstupili ne zaznavshi ni porazki ni peremogi Podalshe zhittya U politichnomu spektri ukrayinskoyi kozackoyi derzhavi Ivan Bogun dosit rishuche vistupiv proti ukladennya Bogdanom Hmelnickim Bilocerkivskogo dogovoru 28 zhovtnya 1651 roku zasudzhuyuchi pri comu politiku postupok Rechi Pospolitij i zmenshennya kozackogo reyestru U 1654 roci Bogun buv u chisli protivnikiv kursu Hmelnickogo na soyuz iz Moskovskim carstvom Vin razom z Ivanom Sirkom Petrom Doroshenkom ta inshimi vistupav proti pidpisannya Pereyaslavskoyi ugodi j ne sklavshi prisyagi moskovskomu carevi zgodom ocholiv antimoskovsku starshinsku opoziciyu Shob zrozumiti prichini negativnogo stavlennya I Boguna do Moskovskogo Carstva Moskoviyi varto oznajomitisya z promovoyu I Boguna vigolosheno na naradi u Chigirini u 1650 roci U tretij chastini Istoriyi Rusiv istorichna hronika pochatku 18 stolittya navedeno cyu promovu U narodi Moskovskomu vladaryuye najneklyuchimishe rabstvo i nevilnictvo u najvishij miri u nih okrim Bozhogo ta Carskogo nichogo vlasnogo nema i buti ne mozhe i lyudej na yih dumku stvoreno nibito dlya togo shob u nomu ne mati nichogo a tilki rabstvuvati Sami velmozhi ta boyari moskovski tituluyutsya zvichajno rabami carskimi i v prosbah svoyih zavzhdi pishut voni sho b yut jomu cholom stosovno zh pospolitogo narodu to vsi voni vvazhayutsya kripakami nachebto ne vid odnogo narodu pohodyat a nakupleni z branciv ta nevilnikiv i tiyi kripaki abo za yih nazvoyu krestyani oboh statej sebto choloviki ta zhinki z yihnimi ditmi za nevidomimi u sviti pravami ta privlasnennyami prodayutsya na torzhishah i v zhitlah od vlasnikiv i gospodariv svoyih narivni z hudoboyu a nezridka i na sobak viminyuyutsya i prodavani pri tomu musyat buti she zumisne veselimi i vikazuvatisya svoyim golosom dobrotoyu i znannyami bud yakogo remesla shob cherez te skorishe yih kupili i dorozhche zaplatili Slovom skazati z yednatisya z takim neklyuchimim narodom ye te same sho kinutisya iz vognyu v polum ya U grudni 1656 roku Bogun yak odin iz kerivnikiv kozackogo korpusu pid komandoyu nakaznogo getmana Antona Zhdanovicha virushiv u pohid proti vijsk Rechi Pospolitoyi Ukrayinski vijska razom iz soyuznimi armiyami Semigraddya ta Shveciyi protyagom pershoyi polovini 1657 roku projshli Zahidnoyu Ukrayinoyu ta Richchyu Pospolitoyu zdobuvshi pri comu Krakiv Berestya ta Varshavu ale v kincevomu rahunku soromno bez nakazu zmusheni buli vidstupiti v Ukrayinu vlitku 1657 roku Hmelnickij zbiravsya skarati na gorlo usih ochilnikiv dezertiriv prote cherez upokoyennya ne vstig te realizuvati Regent Vigovskij te yim vibachiv sho zumovilo nadali jogo pidtrimku Zhdanovichem ta Bogunom Pislya smerti B Hmelnickogo 27 lipnya 1657 roku Ivan Bogun pevnij chas pidtrimuvav kurs Ivana Vigovskogo ta Yuriya Hmelnickogo na unezalezhnennya vid Moskvi ukrayinskoyi zovnishnoyi ta vnutrishnoyi politiki ale j kren v inshij bik vkazanih getmaniv na zblizhennya iz Richchyu Pospolitoyu chi Osmanskoyu imperiyeyu tezh viklikav sprotiv kalnickogo polkovnika Zokrema Bogun vidmovivsya pidpisuvati ukladenij Vigovskim Gadyackij dogovir 6 veresnya 1658 roku i razom z I Sirkom ocholiv narodne povstannya metoyu yakogo bulo usunennya getmana vid vladi Zaznavshi porazki Vigovskij poprosiv dopomogi v Osmanskij imperiyi ta vasalno zalezhnogo vid neyi Krimskogo hanstva Ale Ivanu Bogunu ta Sirkovi vdalosya zavdati porazki krimskim tataram i prognati Vigovskogo z krayini a do vladi prijshov Yurij Hmelnickij Takozh kalnickij polkovnik vistupiv proti ukladenih Yu Hmelnickim Pereyaslavskih stattej sho yih nav yazuvala Moskoviya ta Slobodishenskogo traktatu 1660 prodiktovanogo Richchyu Pospolitoyu Brav uchast u bojovih diyah vijsk Hmelnickogo proti rosiyan vesnoyu 1662 roku prote zaznav porazki Konotopska bitva Dokladnishe Konotopska bitva Smert Naprikinci 1662 roku Bogun buv zaareshtovanij polyakami Prote nevdovzi jogo vryatuvav Pavlo Teterya yakij prosiv polskogo korolya vidpustiti slavetnogo polkovnika Yan Kazimir pogodivsya v obmin na obicyanku ostannogo brati uchast u pohodi na Livoberezhzhya yakij mav na meti ob yednati obidva beregi pid vladoyu Teteri Z pershih dniv pohodu Bogun namagavsya zavdati shkodi polyakam i zirvati yihni plani Livoberezhni mista ohoche zdavalisya Bogunu i zavdyaki comu ne buli zrujnovani Ne mayuchi dostatno sil polyaki ne zalishali v mistah svoyi garnizoni i koli koronni vijska v sichni 1664 roku oblozhili Gluhiv Ostannye misto pered moskovskim kordonom to na vsij pidkorenij teritoriyi spalahnulo povstannya Pid chas oblogi Gluhova Ivan Bogun diyav bezstrashno Yak chlenu vijskovoyi radi jomu buli vidomi vsi zadumi polyakiv Piznishe polskij hronist Ioakim Yerlich z lyuttyu pisav sho Bogun povidomlyav zahisnikam Gluhova pro chas shturmu pokazuvav najzruchnishi miscya dlya vilazok peredavav poroh tosho Obloga Gluhova hocha i trivala majzhe misyac ne zlomila zahisnikiv Za cej chas Livoberezhnij getman Ivan Bryuhoveckij vstig zibrati vijsko i razom z vijskom carskogo voyevodi Grigoriya Romodanovskogo nablizitisya do pozicij polyakiv U Boguna vinik novij zadum vin domovivsya z Romodanovskim sho pid chas bitvi z polskim vijskom vin vdarit zi svoyimi kozakami v til polyakam Pid Gluhovom Yan Kazimir diznavsya pro tayemni zv yazki Boguna z Bryuhoveckim i Romodanovskim Korol u svoyemu listi do druzhini pisav sho jomu povidomiv pro zradu Boguna Kozackij starshina Polovij vijskovij sud sho vidbuvsya u Novgorodi Siverskomu vinis uhvalu pro smertne pokarannya Ivan Bogun razom iz kilkoma jogo prihilnikami bulo rozstrilyano pishe M Kostomarov Pro prichini ta obstavini smerti Ivana Boguna znala lishe verhivka polskogo kerivnictva Tomu dosi dostemenno nevidomo yak zaginuv Ivan Bogun U litopisah Yerlicha ta polskih shodennikah opublikovanih naprikinci HIH stolittya ye lishe natyaki pro prichini smerti Boguna Znayuchi jogo harakter mozhna lishe pripustiti sho pid chas areshtu na zasidanni radi vin mig chiniti serjoznij opir ta jogo vbili sami chleni radi Imovirno jogo usunuli u mistechku Koman OcinkiOlena Teliga Sila cherez Radist Vidchit vigoloshenij v Ukrayinskij Studentskij Gromadi v Varshavi 15 chervnya 1937 r fragment Kozhnij hto chitav trilogiyu Senkevicha buv na dovgij chas polonenij Bogunom Buti takim yak vin Pro ce mriyali sotni yunakiv z zahoplennyam vdivlyayuchis v porivayuchu postat yaku navit pero chuzhincya ne hotilo vikrivati Haj budut takimi yak vin pronosilosya v dumkah ne odniyeyi divchini Bogun ye neperemozhno zahoplyuyuchij svoyeyu yaskravoyu fantaziyeyu nestrimnoyu smilivistyu i bezoglyadnistyu v boyu i takim licarskim vidnoshennyam do zhinki yakogo musiv vchitisya u nogo ne odin z visokokulturnih ukrayinciv nashogo viku sho vvazhaye chemnist do zhinki za prikmetu slabosti negidnu muzhchini Bogun buv tim geroyem yakogo nespokijnij duh zhive i dosi i pekuchim vognem vrivayetsya v dushu molodi Vin buv najyaskravishim predstavnikom tipu togochasnih ukrayinciv sho zi smihom zustrichali nebezpeku ne rozv yazuvali vuzli a rozrubuvali yih ne zhebrali a zdobuvali sho vvazhali potribnim zdobuti Bezperechno toj tip mig mati tisyachi vad sho yih ne maye peresichna lyudina mozhe brakuvalo bagato chesnot ale vin i jomu podibni dali nam tu gostru emociyu yaku vidchuvayemo chitayuchi vishezgadanogo avtora yak cila budova svitu z yakim voni borolisya v krovi j boloti lezhala bilya yihnih nig Citata z knigi O Apanovich Ukrayino Rosijskij dogovir 1654 roku Mifi i realnist Kategorichno ne prijnyav ideyu Pereyaslavskoyi radi polkovnik Ivan Bogun yakogo vvazhali pislya Bogdana Hmelnickogo kozackim strategom nomer odin Yak pisav do polskogo korolya koronnij oboznij Andzhej Potockij Ivan Bogun z tih kozakiv dlya yakih najvisha derzhavna raciya shob ne buti ni pid vashoyu korolivskoyu milistyu ni pid carem Vshanuvannya pam yatiPam yatna moneta Ivan Bogun nominalom 10 griven vipushena v obig 6 veresnya 2007 roku Revers Poshtovij blok Kozacka Ukrayina Ivan Bogun Ivan Gonta Ivan Pidkova Ivan Sirko U bagatoh naselenih punktah Ukrayini ye vulici nazvani na chest Ivana Boguna vulicya Ivana Boguna v Berdyansku vulicya Ivana Boguna u Brovarah vulicya Ivana Boguna u Vinnici vulicya Ivana Boguna v Dubno vulicya Ivana Boguna v Zaporizhzhi vulicya Ivana Boguna u Kiyevi vulicya Ivana Boguna u Kropivnickomu vulicya Ivana Boguna u Lvovi vulicya Ivana Boguna u Melitopoli vulicya Ivana Boguna u Nikopoli vulicya Ivana Boguna u Rivnomu vulicya Ivana Boguna u Hersoni vulicya Ivana Boguna u Hmelnickomu vulicya Ivana Boguna u Chernigovi vulicya Boguna u Dnipri vulicya Boguna v Poltavi vulicya Bogunska u Kiyevi v Zhitomiri provulok Boguna u Cherkasah Bogunskij rajon u Zhitomiri Pam yatniki Ivanu Bogunu znahodyatsya u s Smolyava Luckij rajon Volinska oblast Vinnici vul Kozickogo Zhovtih Vodah Park Slavi Boyarci vul Hreshatik na teritoriyi vijskovogo liceyu im I Boguna Chigirini Bogdanova gora Monastirishe Stroganivka Priazovskij rajon Zaporizka oblast Inshe Na chest Ivana Boguna bula nazvana Persha Okrema Brigada Specialnogo Priznachennya imeni Ivana Boguna na pochatku povnomashtabnogo vtorgnennya rosiyi Na chest Ivana Boguna nazvano 14 tu brigadu operativnogo priznachennya imeni Ivana Boguna Nacionalnoyi gvardiyi Ukrayini Kiyivskij vijskovij licej imeni Ivana BogunaU mistectviLiteratura Bogun 1931 rik istorichnij roman Oleksandr Sokolovskij Ivan Bogun 1940 rik istorichna povist Yakiv Kachura Ivan Bogun Yurij Soroka Ivan Bogun polkovnik istorichnij roman hronika Oleksandr Dmitruk Ivan Bogun polkovnik vinnickij istorichne opovidannya Ostrovskij Olelko Ivan Bogun zhittya geroya ese Oleksandr Dmitruk Holodne serce Povist kazka kozackih chasiv roman Avtor pismennik uchasnik ATO Vasil Piddubnij 2016 rik Vognem i mechem roman avtor Genrik Senkevich tendencijno visvitliv postat Boguna Kozackij polkovnik Ivan Bogun 1884 Antonij Role avtor pragnuv dostovirno viklasti zhittyepis Boguna Borci za pravdu 1919 istorichne opovidannya Adrian Kashenko Slavni pobratimi 1919 istorichne opovidannya Adrian Kashenko Sokolovskij O Bogun ist roman z chasiv Hmelnichchini O Sokolovskij Harkiv Kiyiv Mol bilshovik 1931 431 s Kino Berestechko Bitva za Ukrayinu chastina 1 Berestechko Bitva za Ukrayinu chastina 2 Getman 2015 film rezhisera Valeriya Yamburskogo Vognem i mechem 1999 film rezhisera Yezhi Gofmana Muzika LATEXFAUNA BOHUN 2022 muzichna kompoziciya GalereyaPogruddya Ivana Boguna Skulptor B Shapoval Muzej Zapovitu T G Shevchenka v Pereyaslavi Pogruddya Ivana Boguna Kiyivskij vijskovij licej Pam yatnik Ivanu Bogunu u Vinnici Pogruddya Ivana Boguna u seli Stroganivka Memorialna doshka na chest Boguna Ivana Teodorovicha vstanovlena na fasadi Kiyivskogo vijskovogo liceyu Pogruddya Ivanu Bogunu u Kalniku Pam yatnik Ivanu Bogunu u MonastirishiDiv takozhKiyivskij vijskovij licej imeni Ivana Boguna Povstannya Boguna 1659 Yurko Bogun Ivan Bogun desantnij korabel 1 sha okrema brigada specialnogo priznachennya im Ivana BogunaPrimitkiLatacz E Bohun Iwan Teodorowicz 1664 Polski Slownik Biograficzny Krakow 1936 t II 1 zeszyt 1 S 227 avtori V Lukomskij V Modzalevskij Originalnij Malorossyijskyij gerbovnik mistit znak zapitannya pislya Potomstvo shodo jmovirnogo sina polkovnika ta Leontiya Papkov A Porubezhe Rossijskogo carstva i ukrainskih zemel Rechi Pospolitoj konec XVI pervaya polovina XVII veka Florya B Molodi roki Ivana Boguna 29 bereznya 2013 u Wayback Machine Ukrayina v minulomu K Lviv 1992 Vip 2 S 71 75 Iz knigi Oleni Apanovich Rozpovidi pro zaporozkih kozakiv duma Ivan Bogun Ukrayinski narodni pisni 2019 05 01 u Wayback Machine Storozhenko I S Bogdan Hmelnickij i voyenne mistectvo u Vizvolnij vijni ukrayinskogo narodu seredini XVII stolittya Kniga persha Voyenni diyi 1648 1652 rr Vid vo DDU 1996 320 s C 251 266 Krip yakevich I Bogdan Hmelnickij S 192 izbornyk org ua Arhiv originalu za 21 kvitnya 2022 Procitovano 2 serpnya 2021 V V Krivosheya Kozacka elita Getmanshini st 118 Kiyiv IPiEND imeni I F Kurasa NAN Ukrayini 2008 452 s Ukrayino Rosijskij dogovir 1654 roku Mifi i realnist Ukrayinska Biblioteka 2 lyutogo 2014 u Wayback Machine Lisevich I Rollye Yuzef Antonij Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 276 ISBN 978 966 00 1290 5 Arhiv originalu za 2 sichnya 2016 Procitovano 26 kvitnya 2015 DzherelaZovnishni videofajli Tayemnicha Vinnichchina Ivan Bogun u faktah ta legendah na YouTube Gurzhij O BOGUN Ivan 7 travnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 319 ISBN 966 00 0734 5 Bogun Ivan Malij slovnik istoriyi Ukrayini vidpov red V A Smolij K Libid 1997 464 s ISBN 5 325 00781 5 Kovalenko S Bogun Ivan Ukrayina pid bulavoyu Bogdana Hmelnickogo Enciklopediya u 3 h tomah Tom 1 K Vidavnictvo Stiks 2007 Kovalenko S Ivan Bogun ukrayinskij Don Kihot K Vidavnictvo Stiks 2011 Krivosheya V Kiyiv IPiEND imeni I F Kurasa NAN Ukrayini 2008 452 s ISBN 978966024850 Lipinskij V Ivan Bogun Kalyendar UNSoyuzu na 1919 rik Dzherzi Siti Ukrayinskij narodnij soyuz 1918 Petrovskij M Do biografiyi Ivana Boguna 11 listopada 2014 u Wayback Machine Zapiski Nizhinskogo Institutu Narodnoyi Osviti 1930 kn X Serdunich L Ivan Bogun i Vizvolna vijna Berestecka bitva v istoriyi Ukrayini naukovij zbirnik Rivne Lista 2001 S 29 31 Tayirova Yakovleva T Ivan Bogun Fedorovich Kiyivska Starovina K 1992 5 S 43 53 Teliga O Vibrani tvori K Smoloskip 2006 Latacz E Bohun Iwan Teodorowicz 1664 Polski Slownik Biograficzny Krakow 1936 t II 1 zeszyt 1 S 227 229 pol Dr Antonij J Josip Rollye Ivan Bogun Kozackij polkovnikPosilannyaBogun Ivan Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 5 Biografichna chastina A M Vidp red M M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2014 s 40 41 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Ivan Bogun Bogun Ivan Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1957 T 1 kn I Literi A B S 102 103 1000 ekz Bogun Ivan Fedorovich 1618 1664 rr Istoriya Ukrayini slovnik dovidnik dlya studentiv vishih navchalnih zakladiv M V Yacyuk L M Zhvanko O L Ryabchenko G G Fesenko za red M V Yacyuka Hark nac akad misk gosp va H HNAMG 2010 247 s Vinnickij polkovnik Ivan Bogun yaskrava postat v istoriyi Kozachchini blizko 1618 17 02 1664 30 listopada 2020 u Wayback Machine bibliogr pokazhch Upr kulturi i mistectv Vinnic oblderzhadmin Vinnic OUNB im K A Timiryazyeva uklad G M Avramenko nauk red vstup st I M Romanyuka red O G Polishuk vidp za vip L B Senik Vinnicya 2018 85 s Ivan Bogun 100 velikih postatej i podij kozackoyi Ukrayini O I Gurzhij T V Chuhlib Kiyiv Arij 2008 462 s ISBN 978 966 498 009 5 Gurzhij O I Ivan Bogun S 7 26 Polkovodci Vijska Zaporozkogo Istorichni portreti 29 grudnya 2019 u Wayback Machine Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini Naukovo doslidnij institut kozactva Redkol V Smolij vidp red ta in K Vidavnichij dim KM Academia 1998 Kn 1 400 s ISBN 966 518 011 8 Gurzhij O Ivan Bogun deyaki mifi ta realnist 16 travnya 2018 u Wayback Machine Kniga Ivan Bogun na Chitanci 18 serpnya 2016 u Wayback Machine Ivan Bogun slavetnij ukrayinskij licar 1 bereznya 2012 u Wayback Machine Dmitruk Oleksandr Mij Bogun ne vpisuyetsya u vigadki pro kozaka gultyaya 23 grudnya 2015 u Wayback Machine