Ця стаття потребує додаткових для поліпшення її . (серпень 2020) |
Юката́н (ісп. Yucatán) — штат у Мексиці, розташований на півночі півострова Юкатан. Раніше штат Юкатан об'єднував всі три штати, розташованих на півострові — Юкатан, Кампече і Кінтана-Роо. Столиця штату — Мерида.
Юкатан | |||||
---|---|---|---|---|---|
— Штат — | |||||
ісп. Estado de Yucatán | |||||
| |||||
![]() | |||||
Столиця | Мерида | ||||
Найбільше місто | Мерида | ||||
Країна | |||||
| |||||
Муніципалітетів | 106 | ||||
Офіційна мова | Іспанська | ||||
Населення | |||||
- повне | 1 918 948 () | ||||
Етнікон | Yucateco/a | ||||
Площа | |||||
- повна | 38 402 км² | ||||
- широта | 21º 36' - 19º 32' N | ||||
- довгота | 88º 32' - 90º 25' W | ||||
Висота | |||||
- максимальна | 210 м (Cerro Benito Juárez) | ||||
- мінімальна | 30 м | ||||
Часовий пояс | UTC−6 | ||||
ВВП | 7,817 млрд. $ (2003) | ||||
ІРЛП | 0,7778 - середній | ||||
Став штатом | 1824 | ||||
Губернатор | Patricio Patrón Laviada (PAN) | ||||
Число сенаторів | 3 (PAN: 2, PRI: 1) | ||||
Число депутатів | 5 (PAN: 4, PRI: 1) | ||||
Вебсайт | yucatan.gob.mx | ||||
- код ISO 3166-2 | MX-YUC | ||||
- поштове ск. | Yuc. | ||||
![]() | |||||
Штат Юкатан на мапі Мексики | |||||
![]() | |||||
|
Походження назви
До прибуття іспанців цей регіон називався del Mayab. Мовою мая це перекладається як «декілька». Це був дуже важливий регіон для цивілізації мая, що досягла піку свого розвитку на цьому місці, де ними були засновані кілька важливих міст. За поширеною, але мало достовірною етимологією, назва Юкатан виникла при першому контакті іспанців з аборигенами: висадився в 1517 конкістадор Е. Кордоба хотів дізнатися у індіанців назву місцевості, а у відповідь почув uh yu ka t'ann — «не розумію», що було прийнято за назву. За іншою версією назва від етноніма Ki u t'ann «розмовляючі» (на відміну від тих, хто не розуміє їхньої мови).
Географія
На півночі штат Юкатан омивається Мексиканською затокою. Межує з іншими штатами Мексики: на заході з Кампече, на сході з Кінтана-Роо. Юкатан знаходиться в переході між тропічними лісами Петенського басейну і листяними лісами північного Юкатану. Рельєф штату пологий і рівнинний з найбільшими висотами до 200 м над рівнем моря. Поверхня Юкатану складається з осадових порід. У штаті немає річок і озер. Узбережжя рясніє лагунами. На території штату є карстові провали і підземні річки (система Сак Актун) і озера (сеноти). Найбільша такий водойма — це Chichén Itzá. Береги в основному заросли мангровими лісами. Клімат штату має 3 типи: жаркий і дощовий, теплий і напів-теплий. Опадів в рік випадає в середньому 1300—1500 мм. Середньорічна температура +27 °C.
Історія
Доіспанський період
Походження перших поселень людей не було науково підтверджено, хоча присутність перших людей датується кінцем плейстоцену, або льодовикового періоду (близько 10 000 — 12 000 років тому). Свідоцтва про це було знайдено в печерах (Loltún) і кавернах Тулум (Tulum) (Жінки пальм). Перші мая прийшли на півострів близько 250 року до н. е. з Петену (Petén) (нині північна Гватемала), для заселення південно-східного Юкатану (сучасний , Кінтана Роо).
У 525 році чане (chane) (плем'я мая, яке передувало іца) пройшли на схід півострова, заснувавши міста-держави Чичен-Іца (Chichén Itzá), Ісамаль (Izamal), (Motul), (Ek Balam), Ічкаансіо (Ichcaanzihó) (сучасна Мерида) і (Champotón). Пізніше предки тольтеків Тутуль Шіу (Tutul xiúes), які прийшли з узбережжя Мексиканської затоки оселилися в регіоні, з якого зігнали іца і кокомів, і нарешті, після багатьох років і багатьох битв, була сформована маяпанська ліга (в складі іца, шіу і кокомів), яка розпалася у 1194 році. Почався період анархії і роздроблених володінь, які і виявили іспанці в 16 столітті.
Іспанська період
У 1513 році іспанський конкістадор Хуан Понсе де Леон (Juan Ponce de León) вже захопив острів Боринкен (Borinquén) (нині Пуерто-Рико) і «відкрив» Флориду. А. де Аламінос (Antón de Alaminos), який був разом де Леоном на цьому «відкритті», підозрював, що на заході від Куби вони могли б знайти нові землі. Під їхнім впливом Дієго Веласкес (Diego Velázquez de Cuéllar), за підтримки губернатора Куби організував експедицію під командуванням , за участю капітанів К. де Моранте (Cristóbal de Morante) і Л. де Очоа (Lope Ochoa de Caicedo) для вивчення морів на захід від острова. Ця експедиція вирушила з порту Ахаруко (Ajaruco) 8 лютого 1517 року до Гавани і після обходу острова і йдучи на південний захід від півострова Юкатан, 1 березня експедиція висадилася на півострові. Є розбіжності про те, де висадилися дослідники. Дехто каже, що це сталося на острові Мухерес (Isla Mujeres), інші, що на мисі Каточе (Cabo Catoche), де дослідники побачили велике місто, названий ними «Gran Cairo».
Завоювання Юкатану було завершено лише через два десятиліття після завоювання Мексики. Це зробили конкістадори Ф. де Монтехо «Старший» (Francisco de Montejo el Adelantado), його син Ф. де Монтехо і Леон «Молодший» (Francisco de Montejo y León «el Mozo») і його племінник Ф. де Монтехо «Племінник» (Francisco de Montejo, el sobrino). «Старший» був в експедиціях Х. де Гріхальви (Juan de Grijalva) і був з Ернаном Кортесом (Hernán Cortés) в третій експедиції, в якій була завойована Мексика. Згодом він був призначений начальником експедиції для завоювання індіанців мая, однак зазнав невдачі у своїй першій спробі в 1527—1528 роках. У 1529 році він був призначений губернатором Табаско (Tabasco) з метою замирити його і завоювати Юкатан і Косумель. З Табаско Монтехо почав нову кампанію на Юкатан (1531—1535) і весь час програвав індіанцям. Близько 1535 року, після численних кривавих битв з тубільцями, він досяг повного заспокоєння Табаско і почав планувати свій новий набіг на Юкатан.
Монтехо «Старший» був губернатором Табаско, пізніше обіймав таку ж посаду в Гондурасі, і Чіапасі. Монтехо «Молодший» завершив місію батька. Він заснував міста Сан Франциско де Кампече і Мерида. Місто Мерида було засноване на руїнах маянского міста Ichkanzihóo (T'hó), а для будівництва його іспанці використовували каміння з маянських руїн. 11 червня 1542 року уряд провінції переїхав з Санта Марії де ла Вікторія (Табаско) в Мериду. Щойно заснована Мерида була обложена маянськими військами (Nachi Cocom) (сюзерен або Halach uinik мовою мая). Це була боротьба за остаточне завоювання Юкатану і з цієї перемоги іспанці зміцнили свої володіння на заході півострова. Монтехо «Старший» призначив свого племінника Ф. де Монтехо «племінника» для завоювання східного Юкатану, що він зробив після довгих кровопролитних боїв 28 травня 1543 року заснуванням міста Вальядолід (Valladolid). На посаді віце-губернатора і голови суду, Монтехо «Молодший» керував генерал-капітанством (до якого додавалася провінція Табаско) у відсутності свого батька, до його повернення в 1546 році, який взяв на себе управління Юкатаном.
Після початку іспанської колонізації Америки, з 1565 року півострів Юкатан керувався звичайним губернатором, підлеглим аудієнції Мексики. Однак наприкінці 16 століття, щоб запобігти проникненню в Карибський регіон інших держав, іспанські монархи почали створювати в окремих областях генерал-капітанства. У 1617 році губернатор Юкатана отримав титул «генерал-капітан», ставши більш незалежним від віце-короля Нової Іспанії в адміністративних і військових питаннях. На відміну від інших володінь у Новому Світі, на Юкатані не стали вводити Коррехідорів. Ставши генерал-капітанство, Юкатан проте залишався в складі віце-королівства Нова Іспанія; віце-король міг при необхідності втручатися в адміністративні справи, а аудієнція в Мехіко приймала апеляції по судових питань. Генерал-капітанство Юкатан розташовувалося на території сучасних мексиканських штатів Кампече, Кінтана-Роо, Табаско, Юкатан, а також (номінально) Белізу і гватемальського департаменту Петен.
Жорстока політика нерівності в ставленні до тубільним народам була нормальним явищем в колонії, що призводило до заходів у відповідь і частих повстань. У листопаді 1761 року індіанець мая з міста Систейль (Cisteil) Х. Канек (Jacinto Canek) очолив збройне повстання проти уряду, яке було швидко придушене. Захоплені повстанці були доставлені в Мериду, де вони були засуджені і піддані тортурам. Місто Систейль в науку індіанцям було спалене і засипане сіллю.
У 1786 році, в рамках реформ Бурбонів, генерал-капітанство було перетворено в Інтендантство Юкатан, що займало ту ж саму територію. Через свою географічну віддаленість від центру Нової Іспанії, особливо від Мехіко, Юкатан не постраждав від військових випробувань під час мексиканської війни за незалежність, проте, війна вплинула на освічених людей в Юкатані. У 1820 році Л. де Савала (Lorenzo de Zavala), член групи Sanjuanistas (група креолів, які зустрілися в церкві Св. Іоанна (по-іспанськи San Juan) в центрі міста Мерида), створив Вітчизняну Конфедерацію (Confederación Patriótica), яка зі часом розділилася на дві групи: прихильників іспанського правління відповідно до Кадіської конституції, і інша на чолі з Савалья, який прагнув до повної незалежності від Іспанії. М. Каррільо Альборнос (Mariano Carrillo Albornoz), тодішній губернатор Юкатану, послав Савалу і М. Г. Сосу (Manuel García Sosa) депутатами Кадіських кортесів (парламент Іспанії) в Мадрид, в той час як інші ліберали були ув'язнені.
У 1821 році мексиканці запропонували корону нової Мексиканської Імперії Фердинанду VII або іншому члену іспанської королівської династії. Після відмови з іспанської сторони визнати незалежність Мексики, Армія Трьох Гарантій (ejército Trigarante) під керівництвом А. де Ітурбіде (Agustin de Iturbide) (майбутній імператор Агустін I) і В. Герреро (Vincente Guerrero) скоротила політичну і економічну залежність від Іспанії. Поки все це відбувалося в Юкатані, план Ігуала (проголошення незалежності Мексики) був проголошений в штаті Герреро (в той час частина інтендантства Мехіко).
Період незалежності Мексики
Наступник Альборнос Х. М. Ечеверрія (Juan María Echéverria) 15 вересня 1821 проголосив незалежність півострова і послав двох своїх представників для ведення переговорів з урядом Мексики з метою включення Юкатану до складу Мексиканської Імперії. 2 листопада 1821 року Юкатан увійшов до складу країни. Савала, що дотримувався республіканських і ліберальних поглядів, заперечував проти встановлення монархії, стверджуючи, що серед прихильників Агустина I було безліч людей зі старого керівництва віце-королівства — духовенство, дворянство, генералітет (в тому числі такі люди, як А. Л. де Санта Анна (Antonio López de Santa Anna)). Незважаючи на це 21 липня 1822 року відбулася коронація Агустина Ітурбіде в Мехіко в Кафедральному соборі. У грудні 1822 року генерали Санта-Анна і Г. Вікторія (Guadalupe Victoria) підписали план де Каса Мата (Plan de Casa Mata) — пакт, за допомогою якого вони прагнули скасувати монархію і перетворити Мексику в республіку. Спочатку прихильник Ітурбіде, Санта-Анна прийняв республіканські принципи. Агустин I був змушений зректися престолу і покинув країну.
У травні 1823 року, після відставки Ітурбіде, Вікторія став першим президентом Мексики, а Санта-Анна став губернатором Юкатану. Юкатан приєднався до Мексики як Федеративна Республіка Юкатан або Перша Федеральна Республіка (Primera República Federal) 23 грудня 1823 року. Обидва були державами-засновниками Мексиканських Сполучених Штатів. Нова федеральна конституція Мексики повністю задовольнила ідеали юкатанців. Штатом управляли дві правлячі хунти. У 1824 першим губернатором штату став Ф. А. Таррас (Francisco Antonio Tarrazo).
У Мексиці в 19 столітті йшла непримиренна боротьба, часто збройна, між лібералами-федералістами і консерваторами-централістами. Федералісти виступали за баланс сил між трьома гілками влади: виконавчою, законодавчою та судовою. Централісти — за концентрацію всієї влади в руках президента республіки. Федералісти перебували при владі з народження Республіки до 1835 року і цей період відповідає спокійним, мирним відносинам між Мексикою і Юкатаном. У 1835 році до влади в країні прийшли централісти, які стали призначати губернатора Юкатану. Як тільки Юкатан втрачав все більше і більше автономії, його народ думав про більш серйозні можливості своєї власної незалежності і формування другої республіки. Важливим прецедентом для цього послужили події в Техасі, де була проголошена республіка, і республік Центральної Америки. Як не дивно, першим віце-президентом Техасу став Л. Савала. У Юкатані почалися заворушення. Армія федералістів Юкатану під командуванням капітана С. Імама (Santiago Imam) взяла місто Вальядолід і 12 лютого 1840 року опублікувала доповідь, в якій говорилося, що федералізм повинен бути відновлений як форма правління для боротьби з бідністю в країні. Акт зажадав відновлення мексиканської Конституції 1824 року. Шість днів по тому, в присутності військ гарнізону Мериди під командуванням А. Торренса (Anastasio Torrens) і багатьох прихильників, капітан С. Імам проголосив незалежність юкатанської території. 6 червня 1840 року м Кампече здалося юкатанским федералістам після військової облоги. Центральний уряд Мексики оголосив війну Юкатану. 16 березня 1841 року на першому засіданні міської ради в Мериді, натовп на чолі з М. Барбачано (Miguel Barbachano Terrazo) — майбутнім губернатором Юкатану — увірвався в кімнату, закликаючи до незалежності Юкатану. Деякі члени цієї групи спустили мексиканський прапор, не замислюючись про наслідки, і підняли на його місце прапор, який називається Yucateco. Офіційно, кілька днів по тому мексиканський прапор був спущений на судах і будівлях на користь юкатанського прапора.
Республіка Юкатан
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkU1TDBKaGJtUmxjbUZmZVhWallYUmxZMkZmWlc1ZlRTVkRNeVZCT1hKcFpHRXVjRzVuTHpJME1IQjRMVUpoYm1SbGNtRmZlWFZqWVhSbFkyRmZaVzVmVFNWRE15VkJPWEpwWkdFdWNHNW4ucG5n.png)
У жовтні 1841 року місцева палата депутатів прийняла Закон про незалежність півострова Юкатан. Восени 1841 року президент Мексики Санта Анна направив на Юкатан посланника — для встановлення діалогу з сепаратистами. Переговори виявилися успішними, і в кінці листопада були підписані угоди, за якими, однак, Юкатан зберігав своє митно-тарифне законодавство і вільне ввезення товарів в порти Республіки.
У Мехіко домовленості з Юкатаном були проігноровані. Центральний уряд вимагав, щоб Юкатан приєднався до Мексики і повністю прийняв план Такубайя, за яким юкатанська територія повинна була увійти з урахуванням всіх законів, прийнятих конгресом. Він також вимагав, щоб Юкатан розірвав усі відносини з Республікою Техас, тому що Мексика була в стані війни з техасцями. Втративши терпіння і зазнавши невдачі в умовляннях влади Юкатану, президент Санта Анна послав війська на півострів. У серпні 1842 року, після захоплення стратегічно важливого острова Кармен, урядові війська встановили блокаду узбережжя Юкатану. Протягом декількох днів президентські війська взяли кілька міст сепаратної республіки. Однак, дізнавшись про чисельну перевагу сепаратистів, мексиканський генерал Пенья здався і погодився відвести свої війська морем в Тампіко (штат Тамауліпас). Незважаючи на це, Санта Анна відмовився визнати незалежність Юкатану і заборонив заходження суден під прапором Юкатану в порти Мексики, і навпаки. Це припинило будь-яку торгівлю Юкатану з Мексикою, що призвело до глибоких економічних проблем в республіці. Голова держави М. Барбачано, знаючи, що Санта Анна зазнав поразки у війні на Юкатані, вирішив вести переговори з центральним урядом. Юкатан запропонував кілька умов центральному уряду. Санта Анна, все ж, погодився на кілька умов, які дали повну автономію Юкатану. 5 грудня 1843 року Юкатан відновив торгівлю з Мексикою і Республіка зберегла свій суверенітет.
Така ситуація тривала недовго. Мексиканський уряд 21 лютого 1844 року постановив, що унікальні права і автономія, надані Юкатану, є неконституційними. Наприкінці 1845 року мексиканський Конгрес скасував конвенції грудня 1843 року і Асамблеї Юкатану, яка проголосила свою незалежність 1 січня 1846 року. В добавок до непорозумінь між Юкатаном і центром, сепаратна республіка стикалася з внутрішніми розбіжностями між прихильниками двох особистостей — М. Барбачано і С. Мендеса. Це суперництво призвело до того, що були сформовані два уряди Юкатану.
У серпні 1846 тимчасовий президент Мексики Х. М. Салас відновив федеральну конституцію 1824 року і федеральну систему правління. Барабачано зустрів цю звістку з ентузіазмом і погодився повернути Юкатан в лоно Мексики, а ось Мендес відповів, що почне війну і буде відстоювати незалежність Юкатану і заявляв, що входження Юкатану до складу Мексики залучить його в війну з США. У жовтні 1846 року флот США взяв Сьюдад Кармен і блокував територію.
30 липня 1847 в Тепіче почалося повстання мая, які платили високі податки при найгірших умовах праці, проти білих і метисів. Це повстання, що тривало до 1902 року, відомо в історії як Війна Каст. Уряд Мендеса стояв перед серйозною проблемою внутрішньої безпеки і захисту торгівлі. Мендес направив делегацію до столиці США Вашингтона, щоб переконати американський уряд в нейтралітеті Юкатану в американо-мексиканської війни і зняти блокаду. Мабуть, передбачалася анексія Юкатану Сполученими Штатами. Президент останніх вхопився за цю ідею і провів в Палаті представників Конгресу США Білль про Юкатан, який, проте, не був прийнятий Сенатом, так як війна США і Мексики затягнулася і була обтяжлива для бюджету, і нова війна з індіанцями Юкатану Америці була не потрібна. У розпачі президент С. Мендес пропонував Юкатанський суверенітет то іспанському губернатору Куби, то англійському губернаторові Ямайки, але ніхто не відгукнувся на його пропозиції. Повстання було настільки велике, що поставило під загрозу існування некорінного населення на півострові. Нарешті, пішовши на деякі поступки, уряду Юкатану вдалося умовити частину індіанців скласти зброю. Інша частина продовжувала боротися за повне знищення білих. У квітня 1848 президентом Юкатану знову став прихильник єдності з усією іншою Мексикою на федеративних умовах М. Барбачано.
У складі Мексики
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkzTDFCc1lXNTBjMmx6WVd3dWFuQm5MekU0TUhCNExWQnNZVzUwYzJsellXd3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
17 серпня 1848 року було відновлена конституція Юкатана 1825 року й територія ця знову увійшла до складу Мексики як штат з обраними губернаторами. М. Барбачано отримав посаду губернатора. У 1852 році через внутрішню боротьбу між протиборчими політичними угрупованнями область Кампече була відділена, і там була утворена федеральна територія. 29 квітня 1863 року в президентство Б. Хуареса (Benito Juárez) Кампече отримав статус штату з виборними губернаторами.
З плином часу мексиканській владі вдалося погасити всі вогнища повстання мая. Воно офіційно завершилося окупацією столиці індіанців мая Чан Санта Крус (Chan Santa Cruz) мексиканською армією в 1901 році, хоча сутички в селах і селищах, які відмовилися визнавати центральну владу, тривали протягом ще одного десятиліття. Через конфлікт, 24 листопада 1902 року президент П. Діас (Porfirio Diaz) підписав указ про створення федеральної території Кінтана Роо на сході Юкатану (пізніше вона стала штатом). За трохи більше 50 років Юкатан втратив більше 2/3 своєї первісної території.
Наприкінці 19 століття виробництво генекену, який в інших місцях називається сизаль, росло великими темпами. Генекен, вирощений в Юкатані, використовувався в усьому світі для виробництва мотузок і шпагату, і став відомий як сизалева мотузка, названа на честь приморського міста Сисаль, звідки мотузка відправлялася. Сьогодні Сисаль це тихе рибальське і курортне селище. Виробництво генекену забезпечило фінансову автономію ізольованого Юкатана. Волоконні заводи (відомі як sosquil (мая: sos kí)) виготовляли шпагат і мотузки, які використовуються в багатьох областях. Генекен став головною статтею експорту з Юкатану, роблячи багато місцевих сімей дуже багатими. Сотні успішних асьенде виробляли агаву всюди в штаті, поки не почалося виробництво синтетичних матеріалів після Другої Світової війни. Неймовірний приплив багатства протягом цього періоду зосереджувався в основному в Мериді. Це дозволило місту встановити вуличне освітлення і трамвайні лінії раніше ніж в Мехіко. З чуток, на початку 20 століття в місті було найбільше число мільйонерів на душу населення в світі. Із занепадом виробництва генекена асьєнди не були занедбані, навпаки, вони були відремонтовані і використовуються як приватні вілли, готелі і місця проведення заходів. У 1922 році до влади прийшов кандидат від Соціалістичної партії Південного Сходу (Partido Socialista del Sureste, PSS) Ф. Каррільо Пуерто (Felipe Carrillo Puerto) — перший губернатор-соціаліст в Америці.
У 1926 році до влади в штаті прийшла право-соціалістична Інституційно-Революційна партія (PRI), губернатори від якої обиралися аж до початку 2000-х. До середини 20 століття велика частина контактів Юкатану із зовнішнім світом відбувалася з іноземними державами, а не з внутрішніми районами Мексики. У 1950-х Юкатан був пов'язаний з рештою країни залізницею, а з 1960-х — шосе, яке закінчило відносну ізоляцію штату. Комерційні реактивні літаки почали прибувати в Мериду в 1960-х. Також були побудовані аеропорти в інших містах, таких як Косумель і курорт Канкун. У 1980-х почав розвиватися туризм, який поступово став однією з основних галузей економіки.
У 1976 році на пост губернатора вперше був обраний представник корінного народу мая Ф. Луна Кан (Francisco Luna Kan). У 2001 році PRI програла губернаторські вибори правої партії Національної Дії (PAN), губернатором від якої став П. Патрон Лавьяда (Patricio Patrón Laviada). У 2007 році соціалісти повернули собі губернаторський пост, коли новим губернатором Юкатана було обрано І. Ортега (Ivonne Ortega Pacheco). У 2000-х Юкатан став одним з основних туристичних об'єктів, батьківщиною одного з численних індіанських народів — мая і об'єктів світової культурної та історичної спадщини. Також тут найнижчий рівень злочинності в країні, а в 2011 році Мерида отримала приз «Місто світу».
Адміністративний поділ
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDAxbGVHbGpiMTl0WVhBbE1rTmZUVmd0V1ZWRExuTjJaeTh5TlRCd2VDMU5aWGhwWTI5ZmJXRndKVEpEWDAxWUxWbFZReTV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV5TDAxMWJtbGphWEJwYjNOZlpHVmZXWFZqWVhSaGJsOWpiMjVmY21WbmFXOXVaWE11YzNabkx6STFNSEI0TFUxMWJtbGphWEJwYjNOZlpHVmZXWFZqWVhSaGJsOWpiMjVmY21WbmFXOXVaWE11YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
В адміністративному відношенні ділиться на 106 муніципалітетів
INEGI код | Муніципалітети (укр.) | Муніципалітети (ориг.) |
---|---|---|
001 | (Abalá) | |
002 | (Acanceh) | |
003 | (Akil) | |
004 | (Baca) | |
005 | (Bokobá) | |
006 | (Buctzotz) | |
007 | (Cacalchén) | |
008 | (Calotmul) | |
009 | (Cansahcab) | |
010 | (Cantamayec) | |
011 | (Celestún) | |
012 | (Cenotillo) | |
013 | (Conkal) | |
014 | (Cuncunul) | |
015 | (Cuzamá) | |
016 | (Chacsinkín) | |
017 | (Chankom) | |
018 | (Chapab) | |
019 | (Chemax) | |
020 | (Chicxulub Pueblo) | |
021 | (Chichimilá) | |
022 | (Chikindzonot) | |
023 | (Chocholá) | |
024 | (Chumayel) | |
025 | (Dzan) | |
026 | (Dzemul) | |
027 | (Dzidzantún) | |
028 | (Dzilam de Bravo) | |
029 | (Dzilam González) | |
030 | (Dzitás) | |
031 | (Dzoncauich) | |
032 | (Espita) | |
033 | (Halachó) | |
034 | (Hocabá) | |
035 | (Hoctún) | |
036 | (Homún) | |
037 | (Huhí) | |
038 | (Hunucmá) | |
039 | (Ixil) | |
040 | (Izamal) | |
041 | (Kanasín) | |
042 | (Kantunil) | |
043 | (Kaua) | |
044 | (Kinchil) | |
045 | (Kopomá) | |
046 | (Mama) | |
047 | (Maní) | |
048 | (Maxcanú) | |
049 | (Mayapán) | |
050 | (Mérida) | |
051 | (Mocochá) | |
052 | (Motul) | |
053 | (Muna) | |
054 | (Muxupip) | |
055 | (Opichén) | |
056 | (Oxkutzcab) | |
057 | (Panabá) | |
058 | (Peto) | |
059 | (Progreso) | |
060 | (Quintana Roo) | |
061 | (Río Lagartos) | |
062 | (Sacalum) | |
063 | (Samahil) | |
064 | (Sanahcat) | |
065 | (San Felipe) | |
066 | (Santa Elena) | |
067 | (Seyé) | |
068 | (Sinanché) | |
069 | (Sotuta) | |
070 | (Sucilá) | |
071 | (Sudzal) | |
072 | (Suma) | |
073 | (Tahdziú) | |
074 | (Tahmek) | |
075 | (Teabo) | |
076 | (Tecoh) | |
077 | (Tekal de Venegas) | |
078 | (Tekantó) | |
079 | (Tekax) | |
080 | (Tekit) | |
081 | (Tekom) | |
082 | (Telchac Pueblo) | |
083 | (Telchac Puerto) | |
084 | (Temax) | |
085 | (Temozón) | |
086 | (Tepakán) | |
087 | (Tetiz) | |
088 | (Teya) | |
089 | (Ticul) | |
090 | (Timucuy) | |
091 | (Tinúm) | |
092 | (Tixcacalcupul) | |
093 | (Tixkokob) | |
094 | (Tixméhuac) | |
095 | (Tixpéhual) | |
096 | (Tizimín) | |
097 | (Tunkás) | |
098 | (Tzucacab) | |
099 | (Uayma) | |
100 | (Ucú) | |
101 | (Umán) | |
102 | (Valladolid) | |
103 | (Xocchel) | |
104 | (Yaxcabá) | |
105 | (Yaxkukul) | |
106 | (Yobaín) |
Економіка
У структурі ВВП галузі економіки розподіляються так: торгівля — 21 %, фінанси — 19 %, виробництво — 13 %, сільське господарство — 7 %, будівництво — 6 % і гірнича справа — 1 %. Проте, основою економіки є сільське господарство. Основною сільськогосподарською культурою є агава генекен. Також вирощуються кукурудза, цитрусові (апельсини, лимони, грейпфрути), перець чилі, помідори, огірки, хікама, папая. Розвинена лісова промисловість, де переважає вирощування кедра. На фермах розводять велику рогату худобу, свиней, птицю, а також розвинене бджільництво. У прибережних водах ведеться інтенсивне рибальство (морський окунь, восьминіг, омари, акула). Промисловість штату представлена виробництвом продуктів харчування, напоїв і тютюну (60,2 % від промислового виробництва), 14,3 % займає текстильна промисловість, 8,9 % — виробництво неметалевих мінеральних продуктів, 7,4 % продукція з нафти і вугілля, 2,5 % машини та обладнання, 1,7 % — виробництво меблів, 1,6 % — металообробна промисловість. Розвинена торгівля і туризм. Головні туристичні визначні пам'ятки — руїни міст індіанців мая, таких як Чичен-Іца, Ушмаль, Каба, Лабна та ін.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcwTDFWNGJXRnNYMkZrYVhacGJtOWZNREl1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFZWNGJXRnNYMkZrYVhacGJtOWZNREl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Герб
Герб штату Юкатан являє собою зелений щит з округлим краєм і золотою широкою облямівкою. У центрі щита летить золотий олень, перестрибуючи через золоте ж зображення рослини генекена — основної сільськогосподарської культури, який виростає з золотих же каменів, що натякають на не зовсім родючий ґрунт штату. У лівому верхньому кутку щита сяюче золоте сонце. На золотій облямівці зображені по два символи індіанців мая та іспанців. Зелені арки мая і зелені з золотими вікнами іспанські замки. Під щитом розташовується золота девізна стрічка, на якій зеленими буквами написано слово YUCATAN — назва штату. Герб був прийнятий 30 листопада 1989 після конкурсу, який виграв ескіз Х. Ф. Пеона (Juan Francisco Peón Ancona). До цього штат використовував герб міста Мерида — столиці штату. Штат Юкатан не має офіційно затвердженого прапора. Часто використовується біле полотнище із зображенням герба в центрі. У 1840-х використовувався триколор Республіки Юкатан. Цей прапор являє собою прямокутне полотнище з широкою зеленою вертикальною смугою біля древка. На ній п'ять білих п'ятикутних зірок, розташованих у шаховому порядку. Праворуч від зеленої смуги три горизонтальні смуги червона, біла і червона. Білі зірки представляли п'ять департаментів Юкатану — Mérida, Campeche, Valladolid, Izamal і Tekax. Ведеться робота з визнання цього прапора офіційним прапором штату.
Див. також
- 10799 Юкатан — астероїд, названий на честь території.
Примітки
- Lutz D. Schmadel. Dictionary of Minor Planet Names. — 5-th Edition. — Berlin, Heidelberg : Springer-Verlag, 2003. — 992 (XVI) с. — .
Література
- Юкатан // Энциклопедический словарь : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. : Ф. А. Брокгауз, И. А. Ефрон, 1890—1907. (рос.);
- Юкатан // Большая советская энциклопедия : в 30 т. / гл. ред. А. М. Прохоров. — 3-е изд. — М. : «Советская энциклопедия», 1969—1978. (рос.).;
- . Юкатан // Латинская Америка. Энциклопедический справочник : в 2 т. / гл. ред. В. В. Вольский. — Москва : Советская энциклопедия, 1982. — Т. 2 : К — Я. — С. 609. — Ствп. 1808—1809. (рос.);
- Юкатан // Географический энциклопедический словарь. Географические названия / А. Ф. Трёшников. — Москва : Советская энциклопедия, 1989. — С. 574.(рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya potrebuye dodatkovih posilan na dzherela dlya polipshennya yiyi perevirnosti Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Zvernitsya na storinku obgovorennya za poyasnennyami ta dopomozhit vipraviti nedoliki Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno serpen 2020 U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Yukatan znachennya Yukata n isp Yucatan shtat u Meksici roztashovanij na pivnochi pivostrova Yukatan Ranishe shtat Yukatan ob yednuvav vsi tri shtati roztashovanih na pivostrovi Yukatan Kampeche i Kintana Roo Stolicya shtatu Merida Yukatan Shtat isp Estado de Yucatan yukatek Xoot Noj Lu umil Yuukatan nauatl Tlahtohcayotl Yucatan Gerb Yukatanu Stolicya Merida Najbilshe misto Merida Krayina Meksika Mezhuye z susidni adminodiniciKampeche Kintana Roo Municipalitetiv 106 Oficijna mova Ispanska Naselennya povne 1 918 948 Etnikon Yucateco a Plosha povna 38 402 km shirota 21º 36 19º 32 N dovgota 88º 32 90º 25 W Visota maksimalna 210 m Cerro Benito Juarez minimalna 30 m Chasovij poyas UTC 6 VVP 7 817 mlrd 2003 IRLP 0 7778 serednij Stav shtatom 1824 Gubernator Patricio Patron Laviada PAN Chislo senatoriv 3 PAN 2 PRI 1 Chislo deputativ 5 PAN 4 PRI 1 Vebsajt yucatan gob mx kod ISO 3166 2 MX YUC poshtove sk Yuc Shtat Yukatan na mapi Meksiki Shtat Yukatan na mapi Meksiki Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu YukatanPohodzhennya nazviDo pributtya ispanciv cej region nazivavsya del Mayab Movoyu maya ce perekladayetsya yak dekilka Ce buv duzhe vazhlivij region dlya civilizaciyi maya sho dosyagla piku svogo rozvitku na comu misci de nimi buli zasnovani kilka vazhlivih mist Za poshirenoyu ale malo dostovirnoyu etimologiyeyu nazva Yukatan vinikla pri pershomu kontakti ispanciv z aborigenami visadivsya v 1517 konkistador E Kordoba hotiv diznatisya u indianciv nazvu miscevosti a u vidpovid pochuv uh yu ka t ann ne rozumiyu sho bulo prijnyato za nazvu Za inshoyu versiyeyu nazva vid etnonima Ki u t ann rozmovlyayuchi na vidminu vid tih hto ne rozumiye yihnoyi movi GeografiyaNa pivnochi shtat Yukatan omivayetsya Meksikanskoyu zatokoyu Mezhuye z inshimi shtatami Meksiki na zahodi z Kampeche na shodi z Kintana Roo Yukatan znahoditsya v perehodi mizh tropichnimi lisami Petenskogo basejnu i listyanimi lisami pivnichnogo Yukatanu Relyef shtatu pologij i rivninnij z najbilshimi visotami do 200 m nad rivnem morya Poverhnya Yukatanu skladayetsya z osadovih porid U shtati nemaye richok i ozer Uzberezhzhya ryasniye lagunami Na teritoriyi shtatu ye karstovi provali i pidzemni richki sistema Sak Aktun i ozera senoti Najbilsha takij vodojma ce Chichen Itza Beregi v osnovnomu zarosli mangrovimi lisami Klimat shtatu maye 3 tipi zharkij i doshovij teplij i napiv teplij Opadiv v rik vipadaye v serednomu 1300 1500 mm Serednorichna temperatura 27 C IstoriyaDoispanskij period Zamok Kukulkanu v Chichen Ici Pohodzhennya pershih poselen lyudej ne bulo naukovo pidtverdzheno hocha prisutnist pershih lyudej datuyetsya kincem plejstocenu abo lodovikovogo periodu blizko 10 000 12 000 rokiv tomu Svidoctva pro ce bulo znajdeno v pecherah Loltun i kavernah Tulum Tulum Zhinki palm Pershi maya prijshli na pivostriv blizko 250 roku do n e z Petenu Peten nini pivnichna Gvatemala dlya zaselennya pivdenno shidnogo Yukatanu suchasnij Kintana Roo U 525 roci chane chane plem ya maya yake pereduvalo ica projshli na shid pivostrova zasnuvavshi mista derzhavi Chichen Ica Chichen Itza Isamal Izamal Motul Ek Balam Ichkaansio Ichcaanziho suchasna Merida i Champoton Piznishe predki toltekiv Tutul Shiu Tutul xiues yaki prijshli z uzberezhzhya Meksikanskoyi zatoki oselilisya v regioni z yakogo zignali ica i kokomiv i nareshti pislya bagatoh rokiv i bagatoh bitv bula sformovana mayapanska liga v skladi ica shiu i kokomiv yaka rozpalasya u 1194 roci Pochavsya period anarhiyi i rozdroblenih volodin yaki i viyavili ispanci v 16 stolitti Ispanska period U 1513 roci ispanskij konkistador Huan Ponse de Leon Juan Ponce de Leon vzhe zahopiv ostriv Borinken Borinquen nini Puerto Riko i vidkriv Floridu A de Alaminos Anton de Alaminos yakij buv razom de Leonom na comu vidkritti pidozryuvav sho na zahodi vid Kubi voni mogli b znajti novi zemli Pid yihnim vplivom Diyego Velaskes Diego Velazquez de Cuellar za pidtrimki gubernatora Kubi organizuvav ekspediciyu pid komanduvannyam za uchastyu kapitaniv K de Morante Cristobal de Morante i L de Ochoa Lope Ochoa de Caicedo dlya vivchennya moriv na zahid vid ostrova Cya ekspediciya virushila z portu Aharuko Ajaruco 8 lyutogo 1517 roku do Gavani i pislya obhodu ostrova i jduchi na pivdennij zahid vid pivostrova Yukatan 1 bereznya ekspediciya visadilasya na pivostrovi Ye rozbizhnosti pro te de visadilisya doslidniki Dehto kazhe sho ce stalosya na ostrovi Muheres Isla Mujeres inshi sho na misi Katoche Cabo Catoche de doslidniki pobachili velike misto nazvanij nimi Gran Cairo Zavoyuvannya Yukatanu bulo zaversheno lishe cherez dva desyatilittya pislya zavoyuvannya Meksiki Ce zrobili konkistadori F de Monteho Starshij Francisco de Montejo el Adelantado jogo sin F de Monteho i Leon Molodshij Francisco de Montejo y Leon el Mozo i jogo pleminnik F de Monteho Pleminnik Francisco de Montejo el sobrino Starshij buv v ekspediciyah H de Grihalvi Juan de Grijalva i buv z Ernanom Kortesom Hernan Cortes v tretij ekspediciyi v yakij bula zavojovana Meksika Zgodom vin buv priznachenij nachalnikom ekspediciyi dlya zavoyuvannya indianciv maya odnak zaznav nevdachi u svoyij pershij sprobi v 1527 1528 rokah U 1529 roci vin buv priznachenij gubernatorom Tabasko Tabasco z metoyu zamiriti jogo i zavoyuvati Yukatan i Kosumel Z Tabasko Monteho pochav novu kampaniyu na Yukatan 1531 1535 i ves chas progravav indiancyam Blizko 1535 roku pislya chislennih krivavih bitv z tubilcyami vin dosyag povnogo zaspokoyennya Tabasko i pochav planuvati svij novij nabig na Yukatan Monteho Starshij buv gubernatorom Tabasko piznishe obijmav taku zh posadu v Gondurasi i Chiapasi Monteho Molodshij zavershiv misiyu batka Vin zasnuvav mista San Francisko de Kampeche i Merida Misto Merida bulo zasnovane na ruyinah mayanskogo mista Ichkanzihoo T ho a dlya budivnictva jogo ispanci vikoristovuvali kaminnya z mayanskih ruyin 11 chervnya 1542 roku uryad provinciyi pereyihav z Santa Mariyi de la Viktoriya Tabasko v Meridu Shojno zasnovana Merida bula oblozhena mayanskimi vijskami Nachi Cocom syuzeren abo Halach uinik movoyu maya Ce bula borotba za ostatochne zavoyuvannya Yukatanu i z ciyeyi peremogi ispanci zmicnili svoyi volodinnya na zahodi pivostrova Monteho Starshij priznachiv svogo pleminnika F de Monteho pleminnika dlya zavoyuvannya shidnogo Yukatanu sho vin zrobiv pislya dovgih krovoprolitnih boyiv 28 travnya 1543 roku zasnuvannyam mista Valyadolid Valladolid Na posadi vice gubernatora i golovi sudu Monteho Molodshij keruvav general kapitanstvom do yakogo dodavalasya provinciya Tabasko u vidsutnosti svogo batka do jogo povernennya v 1546 roci yakij vzyav na sebe upravlinnya Yukatanom Pislya pochatku ispanskoyi kolonizaciyi Ameriki z 1565 roku pivostriv Yukatan keruvavsya zvichajnim gubernatorom pidleglim audiyenciyi Meksiki Odnak naprikinci 16 stolittya shob zapobigti proniknennyu v Karibskij region inshih derzhav ispanski monarhi pochali stvoryuvati v okremih oblastyah general kapitanstva U 1617 roci gubernator Yukatana otrimav titul general kapitan stavshi bilsh nezalezhnim vid vice korolya Novoyi Ispaniyi v administrativnih i vijskovih pitannyah Na vidminu vid inshih volodin u Novomu Sviti na Yukatani ne stali vvoditi Korrehidoriv Stavshi general kapitanstvo Yukatan prote zalishavsya v skladi vice korolivstva Nova Ispaniya vice korol mig pri neobhidnosti vtruchatisya v administrativni spravi a audiyenciya v Mehiko prijmala apelyaciyi po sudovih pitan General kapitanstvo Yukatan roztashovuvalosya na teritoriyi suchasnih meksikanskih shtativ Kampeche Kintana Roo Tabasko Yukatan a takozh nominalno Belizu i gvatemalskogo departamentu Peten Zhorstoka politika nerivnosti v stavlenni do tubilnim narodam bula normalnim yavishem v koloniyi sho prizvodilo do zahodiv u vidpovid i chastih povstan U listopadi 1761 roku indianec maya z mista Sistejl Cisteil H Kanek Jacinto Canek ocholiv zbrojne povstannya proti uryadu yake bulo shvidko pridushene Zahopleni povstanci buli dostavleni v Meridu de voni buli zasudzheni i piddani torturam Misto Sistejl v nauku indiancyam bulo spalene i zasipane sillyu U 1786 roci v ramkah reform Burboniv general kapitanstvo bulo peretvoreno v Intendantstvo Yukatan sho zajmalo tu zh samu teritoriyu Cherez svoyu geografichnu viddalenist vid centru Novoyi Ispaniyi osoblivo vid Mehiko Yukatan ne postrazhdav vid vijskovih viprobuvan pid chas meksikanskoyi vijni za nezalezhnist prote vijna vplinula na osvichenih lyudej v Yukatani U 1820 roci L de Savala Lorenzo de Zavala chlen grupi Sanjuanistas grupa kreoliv yaki zustrilisya v cerkvi Sv Ioanna po ispanski San Juan v centri mista Merida stvoriv Vitchiznyanu Konfederaciyu Confederacion Patriotica yaka zi chasom rozdililasya na dvi grupi prihilnikiv ispanskogo pravlinnya vidpovidno do Kadiskoyi konstituciyi i insha na choli z Savalya yakij pragnuv do povnoyi nezalezhnosti vid Ispaniyi M Karrilo Albornos Mariano Carrillo Albornoz todishnij gubernator Yukatanu poslav Savalu i M G Sosu Manuel Garcia Sosa deputatami Kadiskih kortesiv parlament Ispaniyi v Madrid v toj chas yak inshi liberali buli uv yazneni U 1821 roci meksikanci zaproponuvali koronu novoyi Meksikanskoyi Imperiyi Ferdinandu VII abo inshomu chlenu ispanskoyi korolivskoyi dinastiyi Pislya vidmovi z ispanskoyi storoni viznati nezalezhnist Meksiki Armiya Troh Garantij ejercito Trigarante pid kerivnictvom A de Iturbide Agustin de Iturbide majbutnij imperator Agustin I i V Gerrero Vincente Guerrero skorotila politichnu i ekonomichnu zalezhnist vid Ispaniyi Poki vse ce vidbuvalosya v Yukatani plan Iguala progoloshennya nezalezhnosti Meksiki buv progoloshenij v shtati Gerrero v toj chas chastina intendantstva Mehiko Period nezalezhnosti Meksiki Nastupnik Albornos H M Echeverriya Juan Maria Echeverria 15 veresnya 1821 progolosiv nezalezhnist pivostrova i poslav dvoh svoyih predstavnikiv dlya vedennya peregovoriv z uryadom Meksiki z metoyu vklyuchennya Yukatanu do skladu Meksikanskoyi Imperiyi 2 listopada 1821 roku Yukatan uvijshov do skladu krayini Savala sho dotrimuvavsya respublikanskih i liberalnih poglyadiv zaperechuvav proti vstanovlennya monarhiyi stverdzhuyuchi sho sered prihilnikiv Agustina I bulo bezlich lyudej zi starogo kerivnictva vice korolivstva duhovenstvo dvoryanstvo generalitet v tomu chisli taki lyudi yak A L de Santa Anna Antonio Lopez de Santa Anna Nezvazhayuchi na ce 21 lipnya 1822 roku vidbulasya koronaciya Agustina Iturbide v Mehiko v Kafedralnomu sobori U grudni 1822 roku generali Santa Anna i G Viktoriya Guadalupe Victoria pidpisali plan de Kasa Mata Plan de Casa Mata pakt za dopomogoyu yakogo voni pragnuli skasuvati monarhiyu i peretvoriti Meksiku v respubliku Spochatku prihilnik Iturbide Santa Anna prijnyav respublikanski principi Agustin I buv zmushenij zrektisya prestolu i pokinuv krayinu U travni 1823 roku pislya vidstavki Iturbide Viktoriya stav pershim prezidentom Meksiki a Santa Anna stav gubernatorom Yukatanu Yukatan priyednavsya do Meksiki yak Federativna Respublika Yukatan abo Persha Federalna Respublika Primera Republica Federal 23 grudnya 1823 roku Obidva buli derzhavami zasnovnikami Meksikanskih Spoluchenih Shtativ Nova federalna konstituciya Meksiki povnistyu zadovolnila ideali yukatanciv Shtatom upravlyali dvi pravlyachi hunti U 1824 pershim gubernatorom shtatu stav F A Tarras Francisco Antonio Tarrazo U Meksici v 19 stolitti jshla neprimirenna borotba chasto zbrojna mizh liberalami federalistami i konservatorami centralistami Federalisti vistupali za balans sil mizh troma gilkami vladi vikonavchoyu zakonodavchoyu ta sudovoyu Centralisti za koncentraciyu vsiyeyi vladi v rukah prezidenta respubliki Federalisti perebuvali pri vladi z narodzhennya Respubliki do 1835 roku i cej period vidpovidaye spokijnim mirnim vidnosinam mizh Meksikoyu i Yukatanom U 1835 roci do vladi v krayini prijshli centralisti yaki stali priznachati gubernatora Yukatanu Yak tilki Yukatan vtrachav vse bilshe i bilshe avtonomiyi jogo narod dumav pro bilsh serjozni mozhlivosti svoyeyi vlasnoyi nezalezhnosti i formuvannya drugoyi respubliki Vazhlivim precedentom dlya cogo posluzhili podiyi v Tehasi de bula progoloshena respublika i respublik Centralnoyi Ameriki Yak ne divno pershim vice prezidentom Tehasu stav L Savala U Yukatani pochalisya zavorushennya Armiya federalistiv Yukatanu pid komanduvannyam kapitana S Imama Santiago Imam vzyala misto Valyadolid i 12 lyutogo 1840 roku opublikuvala dopovid v yakij govorilosya sho federalizm povinen buti vidnovlenij yak forma pravlinnya dlya borotbi z bidnistyu v krayini Akt zazhadav vidnovlennya meksikanskoyi Konstituciyi 1824 roku Shist dniv po tomu v prisutnosti vijsk garnizonu Meridi pid komanduvannyam A Torrensa Anastasio Torrens i bagatoh prihilnikiv kapitan S Imam progolosiv nezalezhnist yukatanskoyi teritoriyi 6 chervnya 1840 roku m Kampeche zdalosya yukatanskim federalistam pislya vijskovoyi oblogi Centralnij uryad Meksiki ogolosiv vijnu Yukatanu 16 bereznya 1841 roku na pershomu zasidanni miskoyi radi v Meridi natovp na choli z M Barbachano Miguel Barbachano Terrazo majbutnim gubernatorom Yukatanu uvirvavsya v kimnatu zaklikayuchi do nezalezhnosti Yukatanu Deyaki chleni ciyeyi grupi spustili meksikanskij prapor ne zamislyuyuchis pro naslidki i pidnyali na jogo misce prapor yakij nazivayetsya Yucateco Oficijno kilka dniv po tomu meksikanskij prapor buv spushenij na sudah i budivlyah na korist yukatanskogo prapora Respublika Yukatan Dokladnishe Respublika Yukatan Prapor Respubliki Yukatan Respublika Yukatan bula rozdilena na 5 okrugiv U zhovtni 1841 roku misceva palata deputativ prijnyala Zakon pro nezalezhnist pivostrova Yukatan Voseni 1841 roku prezident Meksiki Santa Anna napraviv na Yukatan poslannika dlya vstanovlennya dialogu z separatistami Peregovori viyavilisya uspishnimi i v kinci listopada buli pidpisani ugodi za yakimi odnak Yukatan zberigav svoye mitno tarifne zakonodavstvo i vilne vvezennya tovariv v porti Respubliki U Mehiko domovlenosti z Yukatanom buli proignorovani Centralnij uryad vimagav shob Yukatan priyednavsya do Meksiki i povnistyu prijnyav plan Takubajya za yakim yukatanska teritoriya povinna bula uvijti z urahuvannyam vsih zakoniv prijnyatih kongresom Vin takozh vimagav shob Yukatan rozirvav usi vidnosini z Respublikoyu Tehas tomu sho Meksika bula v stani vijni z tehascyami Vtrativshi terpinnya i zaznavshi nevdachi v umovlyannyah vladi Yukatanu prezident Santa Anna poslav vijska na pivostriv U serpni 1842 roku pislya zahoplennya strategichno vazhlivogo ostrova Karmen uryadovi vijska vstanovili blokadu uzberezhzhya Yukatanu Protyagom dekilkoh dniv prezidentski vijska vzyali kilka mist separatnoyi respubliki Odnak diznavshis pro chiselnu perevagu separatistiv meksikanskij general Penya zdavsya i pogodivsya vidvesti svoyi vijska morem v Tampiko shtat Tamaulipas Nezvazhayuchi na ce Santa Anna vidmovivsya viznati nezalezhnist Yukatanu i zaboroniv zahodzhennya suden pid praporom Yukatanu v porti Meksiki i navpaki Ce pripinilo bud yaku torgivlyu Yukatanu z Meksikoyu sho prizvelo do glibokih ekonomichnih problem v respublici Golova derzhavi M Barbachano znayuchi sho Santa Anna zaznav porazki u vijni na Yukatani virishiv vesti peregovori z centralnim uryadom Yukatan zaproponuvav kilka umov centralnomu uryadu Santa Anna vse zh pogodivsya na kilka umov yaki dali povnu avtonomiyu Yukatanu 5 grudnya 1843 roku Yukatan vidnoviv torgivlyu z Meksikoyu i Respublika zberegla svij suverenitet Taka situaciya trivala nedovgo Meksikanskij uryad 21 lyutogo 1844 roku postanoviv sho unikalni prava i avtonomiya nadani Yukatanu ye nekonstitucijnimi Naprikinci 1845 roku meksikanskij Kongres skasuvav konvenciyi grudnya 1843 roku i Asambleyi Yukatanu yaka progolosila svoyu nezalezhnist 1 sichnya 1846 roku V dobavok do neporozumin mizh Yukatanom i centrom separatna respublika stikalasya z vnutrishnimi rozbizhnostyami mizh prihilnikami dvoh osobistostej M Barbachano i S Mendesa Ce supernictvo prizvelo do togo sho buli sformovani dva uryadi Yukatanu U serpni 1846 timchasovij prezident Meksiki H M Salas vidnoviv federalnu konstituciyu 1824 roku i federalnu sistemu pravlinnya Barabachano zustriv cyu zvistku z entuziazmom i pogodivsya povernuti Yukatan v lono Meksiki a os Mendes vidpoviv sho pochne vijnu i bude vidstoyuvati nezalezhnist Yukatanu i zayavlyav sho vhodzhennya Yukatanu do skladu Meksiki zaluchit jogo v vijnu z SShA U zhovtni 1846 roku flot SShA vzyav Syudad Karmen i blokuvav teritoriyu Vijna Kast kartina ser 19 v 30 lipnya 1847 v Tepiche pochalosya povstannya maya yaki platili visoki podatki pri najgirshih umovah praci proti bilih i metisiv Ce povstannya sho trivalo do 1902 roku vidomo v istoriyi yak Vijna Kast Uryad Mendesa stoyav pered serjoznoyu problemoyu vnutrishnoyi bezpeki i zahistu torgivli Mendes napraviv delegaciyu do stolici SShA Vashingtona shob perekonati amerikanskij uryad v nejtraliteti Yukatanu v amerikano meksikanskoyi vijni i znyati blokadu Mabut peredbachalasya aneksiya Yukatanu Spoluchenimi Shtatami Prezident ostannih vhopivsya za cyu ideyu i proviv v Palati predstavnikiv Kongresu SShA Bill pro Yukatan yakij prote ne buv prijnyatij Senatom tak yak vijna SShA i Meksiki zatyagnulasya i bula obtyazhliva dlya byudzhetu i nova vijna z indiancyami Yukatanu Americi bula ne potribna U rozpachi prezident S Mendes proponuvav Yukatanskij suverenitet to ispanskomu gubernatoru Kubi to anglijskomu gubernatorovi Yamajki ale nihto ne vidguknuvsya na jogo propoziciyi Povstannya bulo nastilki velike sho postavilo pid zagrozu isnuvannya nekorinnogo naselennya na pivostrovi Nareshti pishovshi na deyaki postupki uryadu Yukatanu vdalosya umoviti chastinu indianciv sklasti zbroyu Insha chastina prodovzhuvala borotisya za povne znishennya bilih U kvitnya 1848 prezidentom Yukatanu znovu stav prihilnik yednosti z usiyeyu inshoyu Meksikoyu na federativnih umovah M Barbachano U skladi Meksiki Agava vidoma v Yukatani yak geneken 17 serpnya 1848 roku bulo vidnovlena konstituciya Yukatana 1825 roku j teritoriya cya znovu uvijshla do skladu Meksiki yak shtat z obranimi gubernatorami M Barbachano otrimav posadu gubernatora U 1852 roci cherez vnutrishnyu borotbu mizh protiborchimi politichnimi ugrupovannyami oblast Kampeche bula viddilena i tam bula utvorena federalna teritoriya 29 kvitnya 1863 roku v prezidentstvo B Huaresa Benito Juarez Kampeche otrimav status shtatu z vibornimi gubernatorami Z plinom chasu meksikanskij vladi vdalosya pogasiti vsi vognisha povstannya maya Vono oficijno zavershilosya okupaciyeyu stolici indianciv maya Chan Santa Krus Chan Santa Cruz meksikanskoyu armiyeyu v 1901 roci hocha sutichki v selah i selishah yaki vidmovilisya viznavati centralnu vladu trivali protyagom she odnogo desyatilittya Cherez konflikt 24 listopada 1902 roku prezident P Dias Porfirio Diaz pidpisav ukaz pro stvorennya federalnoyi teritoriyi Kintana Roo na shodi Yukatanu piznishe vona stala shtatom Za trohi bilshe 50 rokiv Yukatan vtrativ bilshe 2 3 svoyeyi pervisnoyi teritoriyi Naprikinci 19 stolittya virobnictvo genekenu yakij v inshih miscyah nazivayetsya sizal roslo velikimi tempami Geneken viroshenij v Yukatani vikoristovuvavsya v usomu sviti dlya virobnictva motuzok i shpagatu i stav vidomij yak sizaleva motuzka nazvana na chest primorskogo mista Sisal zvidki motuzka vidpravlyalasya Sogodni Sisal ce tihe ribalske i kurortne selishe Virobnictvo genekenu zabezpechilo finansovu avtonomiyu izolovanogo Yukatana Volokonni zavodi vidomi yak sosquil maya sos ki vigotovlyali shpagat i motuzki yaki vikoristovuyutsya v bagatoh oblastyah Geneken stav golovnoyu statteyu eksportu z Yukatanu roblyachi bagato miscevih simej duzhe bagatimi Sotni uspishnih asende viroblyali agavu vsyudi v shtati poki ne pochalosya virobnictvo sintetichnih materialiv pislya Drugoyi Svitovoyi vijni Nejmovirnij pripliv bagatstva protyagom cogo periodu zoseredzhuvavsya v osnovnomu v Meridi Ce dozvolilo mistu vstanoviti vulichne osvitlennya i tramvajni liniyi ranishe nizh v Mehiko Z chutok na pochatku 20 stolittya v misti bulo najbilshe chislo miljoneriv na dushu naselennya v sviti Iz zanepadom virobnictva genekena asyendi ne buli zanedbani navpaki voni buli vidremontovani i vikoristovuyutsya yak privatni villi goteli i miscya provedennya zahodiv U 1922 roci do vladi prijshov kandidat vid Socialistichnoyi partiyi Pivdennogo Shodu Partido Socialista del Sureste PSS F Karrilo Puerto Felipe Carrillo Puerto pershij gubernator socialist v Americi U 1926 roci do vladi v shtati prijshla pravo socialistichna Institucijno Revolyucijna partiya PRI gubernatori vid yakoyi obiralisya azh do pochatku 2000 h Do seredini 20 stolittya velika chastina kontaktiv Yukatanu iz zovnishnim svitom vidbuvalasya z inozemnimi derzhavami a ne z vnutrishnimi rajonami Meksiki U 1950 h Yukatan buv pov yazanij z reshtoyu krayini zalizniceyu a z 1960 h shose yake zakinchilo vidnosnu izolyaciyu shtatu Komercijni reaktivni litaki pochali pribuvati v Meridu v 1960 h Takozh buli pobudovani aeroporti v inshih mistah takih yak Kosumel i kurort Kankun U 1980 h pochav rozvivatisya turizm yakij postupovo stav odniyeyu z osnovnih galuzej ekonomiki U 1976 roci na post gubernatora vpershe buv obranij predstavnik korinnogo narodu maya F Luna Kan Francisco Luna Kan U 2001 roci PRI prograla gubernatorski vibori pravoyi partiyi Nacionalnoyi Diyi PAN gubernatorom vid yakoyi stav P Patron Lavyada Patricio Patron Laviada U 2007 roci socialisti povernuli sobi gubernatorskij post koli novim gubernatorom Yukatana bulo obrano I Ortega Ivonne Ortega Pacheco U 2000 h Yukatan stav odnim z osnovnih turistichnih ob yektiv batkivshinoyu odnogo z chislennih indianskih narodiv maya i ob yektiv svitovoyi kulturnoyi ta istorichnoyi spadshini Takozh tut najnizhchij riven zlochinnosti v krayini a v 2011 roci Merida otrimala priz Misto svitu Administrativnij podilAdministrativna mapa Meksiki Administrativna mapa shtatu Yukatan V administrativnomu vidnoshenni dilitsya na 106 municipalitetiv INEGI kod Municipaliteti ukr Municipaliteti orig 001 Abala 002 Acanceh 003 Akil 004 Baca 005 Bokoba 006 Buctzotz 007 Cacalchen 008 Calotmul 009 Cansahcab 010 Cantamayec 011 Celestun 012 Cenotillo 013 Conkal 014 Cuncunul 015 Cuzama 016 Chacsinkin 017 Chankom 018 Chapab 019 Chemax 020 Chicxulub Pueblo 021 Chichimila 022 Chikindzonot 023 Chochola 024 Chumayel 025 Dzan 026 Dzemul 027 Dzidzantun 028 Dzilam de Bravo 029 Dzilam Gonzalez 030 Dzitas 031 Dzoncauich 032 Espita 033 Halacho 034 Hocaba 035 Hoctun 036 Homun 037 Huhi 038 Hunucma 039 Ixil 040 Izamal 041 Kanasin 042 Kantunil 043 Kaua 044 Kinchil 045 Kopoma 046 Mama 047 Mani 048 Maxcanu 049 Mayapan 050 Merida 051 Mococha 052 Motul 053 Muna 054 Muxupip 055 Opichen 056 Oxkutzcab 057 Panaba 058 Peto 059 Progreso 060 Quintana Roo 061 Rio Lagartos 062 Sacalum 063 Samahil 064 Sanahcat 065 San Felipe 066 Santa Elena 067 Seye 068 Sinanche 069 Sotuta 070 Sucila 071 Sudzal 072 Suma 073 Tahdziu 074 Tahmek 075 Teabo 076 Tecoh 077 Tekal de Venegas 078 Tekanto 079 Tekax 080 Tekit 081 Tekom 082 Telchac Pueblo 083 Telchac Puerto 084 Temax 085 Temozon 086 Tepakan 087 Tetiz 088 Teya 089 Ticul 090 Timucuy 091 Tinum 092 Tixcacalcupul 093 Tixkokob 094 Tixmehuac 095 Tixpehual 096 Tizimin 097 Tunkas 098 Tzucacab 099 Uayma 100 Ucu 101 Uman 102 Valladolid 103 Xocchel 104 Yaxcaba 105 Yaxkukul 106 Yobain EkonomikaU strukturi VVP galuzi ekonomiki rozpodilyayutsya tak torgivlya 21 finansi 19 virobnictvo 13 silske gospodarstvo 7 budivnictvo 6 i girnicha sprava 1 Prote osnovoyu ekonomiki ye silske gospodarstvo Osnovnoyu silskogospodarskoyu kulturoyu ye agava geneken Takozh viroshuyutsya kukurudza citrusovi apelsini limoni grejpfruti perec chili pomidori ogirki hikama papaya Rozvinena lisova promislovist de perevazhaye viroshuvannya kedra Na fermah rozvodyat veliku rogatu hudobu svinej pticyu a takozh rozvinene bdzhilnictvo U priberezhnih vodah vedetsya intensivne ribalstvo morskij okun vosminig omari akula Promislovist shtatu predstavlena virobnictvom produktiv harchuvannya napoyiv i tyutyunu 60 2 vid promislovogo virobnictva 14 3 zajmaye tekstilna promislovist 8 9 virobnictvo nemetalevih mineralnih produktiv 7 4 produkciya z nafti i vugillya 2 5 mashini ta obladnannya 1 7 virobnictvo mebliv 1 6 metaloobrobna promislovist Rozvinena torgivlya i turizm Golovni turistichni viznachni pam yatki ruyini mist indianciv maya takih yak Chichen Ica Ushmal Kaba Labna ta in Vid na ruyini mista UshmalGerbGerb shtatu Yukatan yavlyaye soboyu zelenij shit z okruglim krayem i zolotoyu shirokoyu oblyamivkoyu U centri shita letit zolotij olen perestribuyuchi cherez zolote zh zobrazhennya roslini genekena osnovnoyi silskogospodarskoyi kulturi yakij virostaye z zolotih zhe kameniv sho natyakayut na ne zovsim rodyuchij grunt shtatu U livomu verhnomu kutku shita syayuche zolote sonce Na zolotij oblyamivci zobrazheni po dva simvoli indianciv maya ta ispanciv Zeleni arki maya i zeleni z zolotimi viknami ispanski zamki Pid shitom roztashovuyetsya zolota devizna strichka na yakij zelenimi bukvami napisano slovo YUCATAN nazva shtatu Gerb buv prijnyatij 30 listopada 1989 pislya konkursu yakij vigrav eskiz H F Peona Juan Francisco Peon Ancona Do cogo shtat vikoristovuvav gerb mista Merida stolici shtatu Shtat Yukatan ne maye oficijno zatverdzhenogo prapora Chasto vikoristovuyetsya bile polotnishe iz zobrazhennyam gerba v centri U 1840 h vikoristovuvavsya trikolor Respubliki Yukatan Cej prapor yavlyaye soboyu pryamokutne polotnishe z shirokoyu zelenoyu vertikalnoyu smugoyu bilya drevka Na nij p yat bilih p yatikutnih zirok roztashovanih u shahovomu poryadku Pravoruch vid zelenoyi smugi tri gorizontalni smugi chervona bila i chervona Bili zirki predstavlyali p yat departamentiv Yukatanu Merida Campeche Valladolid Izamal i Tekax Vedetsya robota z viznannya cogo prapora oficijnim praporom shtatu Div takozh10799 Yukatan asteroyid nazvanij na chest teritoriyi PrimitkiLutz D Schmadel Dictionary of Minor Planet Names 5 th Edition Berlin Heidelberg Springer Verlag 2003 992 XVI s ISBN 3 540 00238 3 LiteraturaYukatan Enciklopedicheskij slovar v 86 t 82 t i 4 dop SPb F A Brokgauz I A Efron 1890 1907 ros Yukatan Bolshaya sovetskaya enciklopediya v 30 t gl red A M Prohorov 3 e izd M Sovetskaya enciklopediya 1969 1978 ros Yukatan Latinskaya Amerika Enciklopedicheskij spravochnik v 2 t gl red V V Volskij Moskva Sovetskaya enciklopediya 1982 T 2 K Ya S 609 Stvp 1808 1809 ros Yukatan Geograficheskij enciklopedicheskij slovar Geograficheskie nazvaniya A F Tryoshnikov Moskva Sovetskaya enciklopediya 1989 S 574 ros