Тольте́ки — індіанський народ доколумбової доби. Тольтеки створили цивілізацію, яка розквітла в долині Мехіко між 10 і 12-им ст. н. е. Культурні надбання та вірування тольтеків мали величезний вплив на інші цивілізації Месоамерики.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUyTDFSdmJIUmxZeTF6ZEhsc1pWOVdaWE56Wld4Zk1TNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RWRzlzZEdWakxYTjBlV3hsWDFabGMzTmxiRjh4TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Походження та історія
Не існує одностайної думки щодо походження тольтеків та їхньої назви. За однією з теорій ім'я тольтеків не є самоназвою, напевно відомо лише те, що їх так назвали ацтеки, які вшановували тольтеків як своїх попередників.
Більшість дослідників вважає прабатьківщиною тольтеків північ сучасної Мексики.
До Центральної Мексики тольтеків у 752 р. привів їхній ватажок . Серед його спадкоємців відомі , , , . За правління (804—869) владу тольтеків визнали міста , , , , що зробило їх найпотужнішою силою у долині Мехіко.
Завоювання значно вищих за рівнем цивілізаційного розвитку аборигенів (хоча тольтеки називали їх презирливо — «безсловесними», «глухонімими», «такими, що лопочуть незрозуміло») вплинуло і на самих завойовників. Тольтеки перейшли до осілості та рільництва, навчилися культивувати, за допомогою складної іригаційної системи з дамб і каналів, «великі, довжиною з лікоть» гарбузи, кукурудзу й амарант, різноманітні бобові культури, перець, какао та бавовник. Останній, якщо вірити маянським посткласичним текстам епічного характеру, тольтеки вирощували найрізноманітніших кольорів. Значних успіхів досягли тольтеки також на ниві ткацтва і керамічного виробництва. З часом навіть слово «тольтек» в мексиканських мовах набуло значення «митець».
При цьому тольтеки прагнули зберігати дистанцію між собою та підкореними народами. Навіть своєю зовнішністю вони намагалися наводити жах на підданих: тольтецькі вояки носили пишні плюмажі, відпускали чи наклеювали на обличчя вуса та бороди, а у вуха й носи вколювали довгі металеві спиці або великі кільця. Озброєні вони були списами й дротиками, а для захисту використовували щити та своєрідні куртки-«обладунки» з товстого стьобаного бавовнику.
Після смерті у 869 р. Мішкоамасацина владу успадкував (869—877), за правління якого протягом шести років був збудований Толлан (Тула) — перша постійна столиця тольтеків. Місце для столиці Уеймацин обрав дуже вдале: навколишні ліси виявилися щедрими на їстівні плоди, сусідні річки кишіли рибою, а грунти пагорбів, що оточували місто, були відносно родючими, недарма цей район здавна називали «Місцем [Рясних] Плодів». Крім того, неподалік від Толлану містилися потужні поклади цінної сировини — обсидіану.
Далеко не всіх тольтеків влаштовувало панування Уеймацинового роду. Очолив невдоволених войовничий Мішкоатль, з діяльністю якого пов'язана перша внутрішня криза тольтецької спільноти, що завершилася її розколом. Мішкоатль із прибічниками покинув Тулу і на південь від неї на узбережжі солоного озера Тескоко заснував вою власну столицю — Кулуакан. Здолати Мішкоатля силою зброї толланці не могли, тому обрали шлях інтриг і таємних убивств, наслідком яких стала смута у Кулуакані, смерть Мішкоатля за загадкових обставин та формальне возз'єднання всіх тольтеків під скіпетром єдиного вождя Іуїтімаля (877—925), що сидів у Тулі..
Найвідомішим і разом з тим останнім правителем 1-ї толланської династії був багато прославлений, а пізніше обожнений — «ЗМІЙ В ПЕРНАТОМУ ОПЕРІННІ» КЕЦАЛЬКОАТЛЬ. Зійшов на трон у 925 році. Справжнє його ім'я СЕ АКАТЬЛЬ ТОПІЛЬЦИН. Він став реформатором календаря, зробив нові сплави металів. В роки його правління виникли суперечки з приводу релігії, що закінчились міжусобною війною, і ТОПІЛЬЦИН в 947 році тікає з ТОЛЛАНА. Як говорить легенда вирушає на схід до моря в країну ТЛАЛЛАН-ТЛАПАЛЛАН. Частина тольтеків переселяється на півострів Юкатан і «ЗМІЙ В ПЕРНАТОМУ ОПЕРІННІ» стає КУКУЛЬКАНОМ. Інша частина тольтеків прямує на південь Мексики, там відчувається їх вплив на культуру міштеків. Саме там на півдні на вільний трон сходить друга тольтекська «зміїна» династія. Усі правителі, крім першого в тронному імені, носили титул «змія». Самим відомим представником даної династії був УЄМАК (народився близько 1098року). У 2-ій половині 12 століття нове нашестя войовничих племен, серед яких були й ацтеки, поклало край пануванню тольтеків у Мексиці.
Суспільство і культура
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk01TDFSbGJHRnRiMjVsYzE5VWRXeGhMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFVWld4aGJXOXVaWE5mVkhWc1lTNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Суспільство тольтеків було досить войовничим, його очолювали воїни-аристократи. Культ воїнів відобразився в скульптурах тольтеків, які дійшли до нашого часу. Тольтеки швидко поширили свій вплив на території сучасної Мексики, Гватемали й півострова Юкатан. В 10 ст. н. е. військові загони тольтеків підкорили окремі групи мая в Юкатані і в гірській Гватемалі, де знаходилися великі міста-держави мая — Чичен-Іца, Ушмаль, Маяпан, Кумаркаах, Ішимче та ін. Існує думка, що тольтеки злилися з деякими центрами культури мая такими як Чичен-іца і виробили власну нову культуру тольтек-мая. Тольтеки також допомагали поширювати вплив культури мая в долині Мехіко, а саме їхніх релігійних вірувань, мистецтва, філософії.
До часу іспанського завоювання (16 ст.) тольтеки стали легендарним народом; їм приписувалися всі культурні досягнення минулого. Культура тольтеків мала значний вплив на формування культури ацтеків. Зокрема тольтекам приписують появу культу Кетцалькоатля, «Верховної Пернатої Змії», яку запозичили і якій пізніше поклонялись ацтеки. За тольтецькою легендою, Кетцалькоатль був творцем людства, воїн-бог, якого вигнали із столиці тольтеків Тули, але який у майбутньому повернеться зі славою. Це запозичення в культурі ацтеків мало трагічні наслідки: прибуття іспанських завойовників у 16 ст. ацтеки прийняли за повернення Кетцалькоатля. З культури тольтеків також була запозичена гра в м'яч, де практикувалося принесення в жертву гравців тієї команди, котра програла. Для тольтеків ця гра мала переважно релігійне значення і відзначала перемогу героїв-богів над богами смерті.
Пам'ятки архітектури й скульптури тольтеків, що збереглися, вражають монументальністю і суворою величчю. Ступінчаста піраміда в Тольяні була прикрашена рельєфами (воїни, орли, ягуари), а дах храму вгорі підтримувався 4-ма масивними кам'яними фігурами воїнів. У мистецтві тольтеків переважали військові теми, зокрема збереглися величезні скульптури воїнів-атлантів, вирізьблені у вигляді кам'яних колон. Поширені також були фігури змій і червоного ягуара Чак-мул.
Див. також
Примітки
- Рубель В. Історія цивілізацій доколумбової Америки. К., 2005, с.51-52
- Мустафін О. Справжня історія середніх віків. Х., 2014, с.109
- Рубель В. Історія цивілізацій доколумбової Америки. К., 2005, с.52-55
Посилання
- (англ.)
- (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Tolte ki indianskij narod dokolumbovoyi dobi Tolteki stvorili civilizaciyu yaka rozkvitla v dolini Mehiko mizh 10 i 12 im st n e Kulturni nadbannya ta viruvannya toltekiv mali velicheznij vpliv na inshi civilizaciyi Mesoameriki Virazna glinyana posudina oranzhevogo koloru v stili toltekiv iz kolekciyi Amerikanskogo muzeyu prirodnoyi istoriyi Pohodzhennya ta istoriyaNe isnuye odnostajnoyi dumki shodo pohodzhennya toltekiv ta yihnoyi nazvi Za odniyeyu z teorij im ya toltekiv ne ye samonazvoyu napevno vidomo lishe te sho yih tak nazvali acteki yaki vshanovuvali toltekiv yak svoyih poperednikiv Bilshist doslidnikiv vvazhaye prabatkivshinoyu toltekiv pivnich suchasnoyi Meksiki Do Centralnoyi Meksiki toltekiv u 752 r priviv yihnij vatazhok Sered jogo spadkoyemciv vidomi Za pravlinnya 804 869 vladu toltekiv viznali mista sho zrobilo yih najpotuzhnishoyu siloyu u dolini Mehiko Zavoyuvannya znachno vishih za rivnem civilizacijnogo rozvitku aborigeniv hocha tolteki nazivali yih prezirlivo bezslovesnimi gluhonimimi takimi sho lopochut nezrozumilo vplinulo i na samih zavojovnikiv Tolteki perejshli do osilosti ta rilnictva navchilisya kultivuvati za dopomogoyu skladnoyi irigacijnoyi sistemi z damb i kanaliv veliki dovzhinoyu z likot garbuzi kukurudzu j amarant riznomanitni bobovi kulturi perec kakao ta bavovnik Ostannij yaksho viriti mayanskim postklasichnim tekstam epichnogo harakteru tolteki viroshuvali najriznomanitnishih koloriv Znachnih uspihiv dosyagli tolteki takozh na nivi tkactva i keramichnogo virobnictva Z chasom navit slovo toltek v meksikanskih movah nabulo znachennya mitec Pri comu tolteki pragnuli zberigati distanciyu mizh soboyu ta pidkorenimi narodami Navit svoyeyu zovnishnistyu voni namagalisya navoditi zhah na piddanih toltecki voyaki nosili pishni plyumazhi vidpuskali chi nakleyuvali na oblichchya vusa ta borodi a u vuha j nosi vkolyuvali dovgi metalevi spici abo veliki kilcya Ozbroyeni voni buli spisami j drotikami a dlya zahistu vikoristovuvali shiti ta svoyeridni kurtki obladunki z tovstogo stobanogo bavovniku Pislya smerti u 869 r Mishkoamasacina vladu uspadkuvav 869 877 za pravlinnya yakogo protyagom shesti rokiv buv zbudovanij Tollan Tula persha postijna stolicya toltekiv Misce dlya stolici Uejmacin obrav duzhe vdale navko lishni lisi viyavilisya shedrimi na yistivni plodi susidni richki kishili riboyu a grunti pagorbiv sho otochuvali misto buli vidnosno rodyu chimi nedarma cej rajon zdavna nazivali Miscem Ryasnih Plodiv Krim togo nepodalik vid Tollanu mistilisya potuzhni pokladi cinnoyi sirovini obsidianu Daleko ne vsih toltekiv vlashtovuvalo panuvannya Uejmacinovogo rodu Ocholiv nevdovolenih vojovnichij Mishkoatl z diyalnistyu yakogo pov yazana persha vnutrishnya kriza tolteckoyi spilnoti sho zavershi lasya yiyi rozkolom Mishkoatl iz pribichnikami pokinuv Tulu i na pivden vid neyi na uzberezhzhi solonogo ozera Teskoko zasnuvav voyu vlasnu stolicyu Kuluakan Zdolati Mishkoatlya siloyu zbroyi tollanci ne mogli tomu obrali shlyah intrig i tayemnih ubivstv naslidkom yakih stala smuta u Kuluakani smert Mishkoatlya za zagadkovih obstavin ta formalne vozz yednannya vsih toltekiv pid skipetrom yedinogo vozhdya Iuyitimalya 877 925 sho sidiv u Tuli Najvidomishim i razom z tim ostannim pravitelem 1 yi tollanskoyi dinastiyi buv bagato proslavlenij a piznishe obozhnenij ZMIJ V PERNATOMU OPERINNI KECALKOATL Zijshov na tron u 925 roci Spravzhnye jogo im ya SE AKATL TOPILCIN Vin stav reformatorom kalendarya zrobiv novi splavi metaliv V roki jogo pravlinnya vinikli superechki z privodu religiyi sho zakinchilis mizhusobnoyu vijnoyu i TOPILCIN v 947 roci tikaye z TOLLANA Yak govorit legenda virushaye na shid do morya v krayinu TLALLAN TLAPALLAN Chastina toltekiv pereselyayetsya na pivostriv Yukatan i ZMIJ V PERNATOMU OPERINNI staye KUKULKANOM Insha chastina toltekiv pryamuye na pivden Meksiki tam vidchuvayetsya yih vpliv na kulturu mishtekiv Same tam na pivdni na vilnij tron shodit druga toltekska zmiyina dinastiya Usi praviteli krim pershogo v tronnomu imeni nosili titul zmiya Samim vidomim predstavnikom danoyi dinastiyi buv UYeMAK narodivsya blizko 1098roku U 2 ij polovini 12 stolittya nove nashestya vojovnichih plemen sered yakih buli j acteki poklalo kraj panuvannyu toltekiv u Meksici Suspilstvo i kulturaZobrazhennya voyiniv atlantiv v skulpturi toltekiv Suspilstvo toltekiv bulo dosit vojovnichim jogo ocholyuvali voyini aristokrati Kult voyiniv vidobrazivsya v skulpturah toltekiv yaki dijshli do nashogo chasu Tolteki shvidko poshirili svij vpliv na teritoriyi suchasnoyi Meksiki Gvatemali j pivostrova Yukatan V 10 st n e vijskovi zagoni toltekiv pidkorili okremi grupi maya v Yukatani i v girskij Gvatemali de znahodilisya veliki mista derzhavi maya Chichen Ica Ushmal Mayapan Kumarkaah Ishimche ta in Isnuye dumka sho tolteki zlilisya z deyakimi centrami kulturi maya takimi yak Chichen ica i virobili vlasnu novu kulturu toltek maya Tolteki takozh dopomagali poshiryuvati vpliv kulturi maya v dolini Mehiko a same yihnih religijnih viruvan mistectva filosofiyi Do chasu ispanskogo zavoyuvannya 16 st tolteki stali legendarnim narodom yim pripisuvalisya vsi kulturni dosyagnennya minulogo Kultura toltekiv mala znachnij vpliv na formuvannya kulturi actekiv Zokrema toltekam pripisuyut poyavu kultu Ketcalkoatlya Verhovnoyi Pernatoyi Zmiyi yaku zapozichili i yakij piznishe poklonyalis acteki Za tolteckoyu legendoyu Ketcalkoatl buv tvorcem lyudstva voyin bog yakogo vignali iz stolici toltekiv Tuli ale yakij u majbutnomu povernetsya zi slavoyu Ce zapozichennya v kulturi actekiv malo tragichni naslidki pributtya ispanskih zavojovnikiv u 16 st acteki prijnyali za povernennya Ketcalkoatlya Z kulturi toltekiv takozh bula zapozichena gra v m yach de praktikuvalosya prinesennya v zhertvu gravciv tiyeyi komandi kotra prograla Dlya toltekiv cya gra mala perevazhno religijne znachennya i vidznachala peremogu geroyiv bogiv nad bogami smerti Pam yatki arhitekturi j skulpturi toltekiv sho zbereglisya vrazhayut monumentalnistyu i suvoroyu velichchyu Stupinchasta piramida v Tolyani bula prikrashena relyefami voyini orli yaguari a dah hramu vgori pidtrimuvavsya 4 ma masivnimi kam yanimi figurami voyiniv U mistectvi toltekiv perevazhali vijskovi temi zokrema zbereglisya velichezni skulpturi voyiniv atlantiv virizbleni u viglyadi kam yanih kolon Poshireni takozh buli figuri zmij i chervonogo yaguara Chak mul Div takozhKontakti z Amerikoyu do KolumbaPrimitkiRubel V Istoriya civilizacij dokolumbovoyi Ameriki K 2005 s 51 52 Mustafin O Spravzhnya istoriya serednih vikiv H 2014 s 109 Rubel V Istoriya civilizacij dokolumbovoyi Ameriki K 2005 s 52 55Posilannya angl angl