Америка́но-мексика́нська війна́ — військовий конфлікт між США та Мексикою в 1846—1848 роках. У Мексиці війну називають Північноамериканською інтервенцією або Війною 47-го року. Війна виникла як наслідок претензій Мексики на Техас після його анексії Сполученими Штатами Америки. Після війни за незалежність Техасу, Мексика відмовилася визнати втрату Техасу, і заявила про свої наміри повернути цю територію назад, вважаючи її власною бунтівною провінцією. Також причинами війни стали експансія американців на захід, політична нестабільність у Мексиці та нездатність мексиканського уряду керувати віддаленими північними провінціями після війни за незалежність. Більшість техасців вітали початок війни. У США її підтримували демократи, але критикували віги. Щодо Мексики, то тут ця війна стала справою національної честі та вважалася способом повернути втрачені землі.
Війна Америки з Мексикою | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() Воїни Американської Армії ідуть маршем на Монтеррей | |||||||||||
| |||||||||||
Сторони | |||||||||||
![]() | ![]() | ||||||||||
Командувачі | |||||||||||
![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||
Військові сили | |||||||||||
116 625 солдатів і офіцерів, з них 85 125 добровольців | 40 000 солдатів і офіцерів | ||||||||||
Втрати | |||||||||||
Убито в боях: 1 733 Всього загинуло: 13 283 Поранено: 4 152 | 25 000 вбито або поранено (за оцінками Мексиканського уряду) |
Найважливішими наслідками війни стали значні територіальні втрати Мексики, у результаті яких провінції Верхня Каліфорнія та Нова Мексика були віддані США, — землі сучасних штатів Каліфорнія, Нью-Мексико, Аризона, Невада та Юта. Американські політики провели в напруженні декілька років, обговорюючи проблему рабовласництва на нових територіях, і нарешті зважилися на (лише Каліфорнія була визнана штатом, вільним від рабства). У Мексиці втрата величезних територій стимулювала уряд визначити політику колонізації північних земель як засіб від подальших територіальних втрат.
Передумови війни
Американська експансія на захід
До Американо-мексиканської війни землі Верхньої Каліфорнії та Нової Мексики вже були добре відомі американським мисливцям, дослідникам і торговцям, які часто користувалися «стежкою Санта-Фе», що з'єднувала Міссурі та Санта-Фе, і «каліфорнійською стежкою»; американські судна обмінювали товари на шкіри та сало вздовж узбережжя Каліфорнії. Перед війною, впродовж 25 років, усі ці землі були суверенною територією незалежної Мексиканської республіки, а до того — частиною іспанського віце-королівства Нова Іспанія.
У наступні роки, після купівлі Луїзіани Сполученими Штатами, американські поселенці почали рухатися на захід (у тому числі й на іспанську територію), частково заохочені можливістю отримання іспанських земель, а частково — американським урядом. Американська колонізація заходу тривала навіть тоді, коли контроль над цими територіями перейшов від Іспанії до Мексики. Непрості відносини із першими поселенцями в мексиканського уряду складалися передусім через те, що переселенці були здебільшого протестантами в офіційно католицькій Мексиці. Крім того, коли Мексика скасувала рабовласництво, деякі іммігранти із США відмовилися дотримуватися цього закону. Загалом поселенці були незадоволені методами управління центрального уряду.
За президентства в США в 1845 році Джеймса Полка — переконаного послідовника ідей експансіонізму — ідея так званого «Явного призначення» (Manifest Destiny) вже набула популярності серед населення США. Дане словосполучення було винайдено в 1845 році журналістом Джоном О'Суліваном, впливовим прихильником Демократичної партії. Воно позначало впевненість у тому, що США є країною, котра мала моральне право займати території для поширення цивілізації, що набирало популярності в міру розселення американців на західні землі. Суть доктрини полягала в тому, що англомовні Сполучені Штати зі своїми високими ідеалами й протестантською християнською етикою були зобов'язані нести цивілізацію на землі американських індіанців та іспаномовних католиків-мексиканців. «Явне призначення» закликало до експансії, але не обов'язково збройним шляхом. Так, у 1835 році, Сполучені Штати пропонували придбати Каліфорнію в Мексики за 5 мільйонів доларів, а в 1845 році — за 25 мільйонів. Проте мексиканський уряд щоразу відмовлявся від можливості продати половину своєї країни небезпечному північному сусідові.
Політична ситуація в Мексиці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TVM4eFppOU5aWGhwWTI5Zk1UZzBNSE11Y0c1bkx6TXdNSEI0TFUxbGVHbGpiMTh4T0RRd2N5NXdibWM9LnBuZw==.png)
Після здобуття незалежності у 1810 році Мексика була ослаблена, а її уряд фактично збанкрутував після виснажливої війни з роялістськими силами. Так звана була дуже нетривким політичним утворенням. Її ліберальні керманичі навіть не контролювали всю територію країни. В результаті Консервативна партія, основний конкурент лібералів, отримала нагоду захопити владу й провела революцію під керівництвом генерала . Останній став президентом у 1830 році. У відповідь ліберали організували новий переворот під керівництвом генерала Антоніо Лопеса де Санта-Анна, який привів до влади генерала Мануеля Гомеса Педраса, президента країни з 1828 року. На наступних виборах перемогу одержав Валентин Гомес Фаріас, але конгрес незабаром звільнив його й у 1833 році віддав посаду Санта-Анні. У 1834 році Санта-Анна відмінив федералістську конституцію та став правити як диктатор. Цим він викликав хвилю протестів у периферійних провінціях, яких турбували посилення центральної влади при новому уряді та відміна рабства.
У відповідь на нову політику центрального уряду свою незалежність одразу проголосили кілька мексиканських провінцій — Юкатан на півдні та п'ять провінцій на півночі, включаючи Коауїлу й Техас. Після переговорів та залучення військ, лояльних Санта-Анні, сепаратистський виступ у Юкатані вдалося придушити без пролиття крові. Проте на півночі повстання привели до озброєного конфлікту, у якому центральному уряду вдалося підкорити Коауїлу, але Техас залишався фактично незалежним.
Хоча такі північні провінції, як Нова Мексика та Каліфорнія, не оголошували незалежності, невелике населення (53 тисячі чоловік у Новій Мексиці та 7 тисяч у Каліфорнії) і значна віддаленість цих земель не дозволяли центральному уряду ефективно керувати ними.
Республіка Техас
В ході війни 1836 року мексиканська провінція Техас завдала тяжкої поразки мексиканській армії під керівництвом самого президента Антоніо Лопеса де Санта-Анна. За Веласкським договором новоутворена Республіка Техас не тільки добилася незалежності, але й отримала значну територію інших мексиканських провінцій. Проте Мексика ніколи не ратифікувала цей договір і, офіційно не визнаючи Республіки Техас, оголосила про свої наміри знову захопити бунтівну провінцію.
За десятиліття після війни Техас посилив свої позиції на міжнародній арені встановленням дипломатичних зв'язків з Великою Британією та США. Більшість техасців вітали приєднання республіки до Сполучених Штатів, але антирабовласницьки налаштовані мешканці Півночі побоювалися, що прийняття ще одного рабовласницького штату порушить внутрішній баланс у країні на користь Півдня, і тому затягували приєднання Техасу впродовж майже десяти років. Таким чином, Техас не приймали до Союзу аж до 1845 року, коли він все-таки став його 28-м штатом.
Мексиканський уряд висловив незадоволеність приєднанням своєї «бунтівної провінції», наполягаючи, що Сполучені Штати втрутилися у внутрішні справи Мексики й необґрунтовано оволоділи її територією. Провідні європейські держави на чолі з Великою Британією та Францією визнали незалежність Техасу й неодноразово намагалися відмовити Мексику від оголошення війни. Проте зусилля британських посередників були безплідні, частково через те, що між Британією та США спалахували додаткові політичні суперечки, зокрема, питання кордонів Орегону.
Мексикансько-американські переговори
У 1845 році новий президент США Джеймс Полк відправив дипломата Джона Слайдела до Мехіко із новою спробою придбати мексиканські території Верхньої Каліфорнії та Нової Мексики. Прихильники експансії Сполучених Штатів сподівались, що купівля цих земель позбавить британців впливу у цьому регіоні. Дипломати США також намагалися отримати порт на Тихому океані, який дозволив би країні брати участь у прибутковій торгівлі з Азією. Полк уповноважив Слайдела пробачити Мексиці 4,5 млн доларів боргу американським громадянам, що виник після війни за незалежність Мексики, і заплатити крім того від 25 до 30 млн доларів в обмін на ці території.
Мексика не була схильна вести переговори із Слайделом. Він був холодно прийнятий у Мехіко. Більш того, мексиканський уряд не мав можливості вести переговори через політичний безлад у країні. У 1846 році президент країни мінявся чотири рази, міністр оборони — шість, а міністр фінансів — шістнадцять разів. Історик Д. Ф. Стівенс описував приїзд Слайдела так:
- Мексиканська громадська думка й увесь спектр політичних сил, які прагнули прийти до влади або дійсно мали владу в той час, охоче або неохоче поділяли провійськову позицію. Кожен, хто намагався уникнути відкритого конфлікту з США, вважався зрадником. Саме це сталося у випадку з президентом Хосе Хоакіном де Еррера. Принаймні у свій час він серйозно ставився до прийому американського особливого посла Джона Слайдела для того, щоб спокійно обговорити проблему приєднання Техасу. Але як тільки він прийняв таку позицію, його запідозрили в бажанні віддати частину державної території. Президента звинуватили в зраді, а його уряд повалили.
Військові опоненти президента Хосе Хоакіна де Еррери вважали ганьбою саму присутність Слайдела в Мехіко. Після приходу до влади націоналістичного уряду на чолі з генералом Маріано Паредесом, вкотре були пред'явлені мексиканські претензії на Техас. Роздратований Слайдел покинув країну з переконанням, що Мексика повинна бути «покарана».
Прикордонні сутички
Кордоном між Мексикою і США (точніше, Техасом), Мексика вважала річку Нуесес, що протікає приблизно в 150 милях на північ від Ріо-Гранде. Ця річка була кордоном між Техасом та іншими частинами Мексики до проголошення ним незалежності. Проте США, посилаючись на Веласкський договір, вважали кордоном річку Ріо-Гранде. Мексика аргументувала свою позицію тим, що договір були підписаний генералом Санта-Анна в 1836 році під примусом, коли він перебував у полоні в американців, а отже договір був недійсним. Більш того, мексиканці стверджували, що Санта-Анна не мав повноважень вести переговори або підписувати угоди (дійсно, договір так і не був ратифікований мексиканським урядом). У 1846 році, після того, як Техас був приєднаний до США, Полк відіслав війська під командуванням генерала Закарі Тейлора на Ріо-Гранде, щоб пришвидшити вирішення прикордонного питання.
Тейлор проігнорував мексиканські офіційні вимоги відвести війська до річки Нуесес і почав будівництво фортеці, пізніше відомої як , на берегах Ріо-Гранде напроти мексиканського міста Матаморос. Мексиканські війська під командуванням генерала Маріано Аріста готувалися до війни.
24 квітня 1846 року 2-тисячний мексиканський кінний загін атакував американський патруль чисельністю 63 солдати на спірній території на північ від Ріо-Гранде, убивши 16 вояків США. Цей інцидент згодом назвали Справою Торнтона, за ім'ям убитого американського офіцера, який командував патрулем. Решта вцілілих солдат відступили й повернулися у Форт Браун. Цей епізод став одним з офіційних приводів для оголошення війни.
3 травня мексиканська артилерія в Матаморосі відкрила вогонь по Форту Браун. На це його захисники теж відповіли пострілами з гармат. Обстріл укріплення продовжувався п'ять днів і посилився, коли мексиканські війська поступово оточили його. Двоє американських солдатів було вбито під час обстрілу, включаючи Джекоба Брауна, на честь якого пізніше був названий форт.
8 травня для надання допомоги прибув Закарі Тейлор із підрозділом у 2400 чоловік. Проте Аріста попрямував на північ і перехопив його зі своїми 3400 солдатами в битві при Пало-Альто. У цьому бою США використали новий вид військ, так звану «летючу артилерію» — легкі мобільні гармати, змонтовані на шасі й запряжені кіньми з кінними артилеристами обслуги. Новітня артилерія справила руйнівне враження на мексиканську армію й частково деморалізувала її. Мексиканці відповідали незначними кавалерійськими атаками та власними гарматами. Відчуваючи невигідність зайнятих позицій, мексиканські сили відступили вночі до дальньої сторони сухого русла. Тамтешній рельєф слугував добрим укріпленням, але змушував мексиканців розосередити свої війська, що заважало керуванню ними.
Наступного дня сторони зійшлися в жорстокому рукопашному . Американській кавалерії вдалося захопити мексиканську артилерію, змусивши противника відступити. Відступ перетворився на безладну втечу. Зважаючи на особливості місцевості та розосередженість військ, Аріста не зміг об'єднати свої сили. Мексиканці зазнали важких втрат і були вимушені кинути свою артилерію та обози. Форт Браун завдав їм ще більших втрат, коли відступаючі проходили повз нього та переправлялися через Ріо-Гранде. Багато мексиканців потонуло в річці.
Оголошення війни
Коли до президента Полка дійшли вісті про справу Торнтона, він отримав «казус беллі». У своєму повідомленні Конгресу від 11 травня 1846 року він заявив, що Мексика «вторглася на нашу територію та пролила американську кров на американській землі». Об'єднане засідання конгресу переважною більшістю схвалило оголошення війни. Демократи одностайно підтримували війну. 67 представників партії вігів проголосували проти війни при обговоренні поправок, але в останньому читанні лише 14 вігів проголосували проти. США оголосили війну Мексиці 13 травня 1846 року, а Мексика відповіла оголошенням війни 23 травня.
Партія Вігів як на півночі, так і на півдні, в основному, була проти війни, тоді як Демократична партія здебільшого підтримувала її. Віг Авраам Лінкольн наголошував на непрозорості підстав для оголошення війни й вимагав вказати точне місце, на якому Торнтон був атакований і де саме пролилася американська кров. Лідер вігів Роберт Тумбс із Джорджії заявляв:
- «Ця війна необґрунтована. Ми звинувачуємо президента в розпалюванні війни та захопленні країни, яка існувала протягом сторіч і тепер перебуває у володінні мексиканців. Дайте нам нагоду зупинити цю жадобу до панування. Небеса знають, у нас було достатньо земель». [Beveridge 1:417]
Сучасники іноді називали цю війну «війною містера Полка».
Хід війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekkzTDAxbGVHbGpZVzRsUlRJbE9EQWxPVE5CYldWeWFXTmhibDlYWVhJdGRXc3VjM1puTHpJMU1IQjRMVTFsZUdsallXNGxSVElsT0RBbE9UTkJiV1Z5YVdOaGJsOVhZWEl0ZFdzdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Після оголошення війни американські сили ввірвалися на мексиканську територію на двох головних фронтах. Кінні загони під командуванням Стівена Карні ввійшли в західну Мексику з , зміцнені Тихоокеанським флотом під керівництвом Джона Слоата. Це було зроблене перш за все через побоювання, що Британія також могла спробувати зайняти цю область. Ще двом арміям, одній під командуванням , а іншій — Тейлора, було наказано зайняти північну Мексику до міста Монтеррей.
Війна в Каліфорнії
У той час північні провінції Мексики (Верхня Каліфорнія та Нова Мексика) були вкрай слабо заселені: провінції були дуже великі і розташовувалися на значній відстані від центру. При цьому жителі цих колоній (нащадки іспанців та індіанці, що перейняли їхню культуру, та деяка кількість американців) за чисельністю поступалися корінному індіанському населенню.
14 червня 1846 року 33 американських поселенця в місті Сонома після нічної зустрічі захопили та закрили під варту підполковника Маріано Гвадалупе Баєхо й проголосили незалежність Каліфорнійської республіки. Це повстання також відоме як «Повстання ведмедячого прапора» — через зображення ведмедя на прапорі, піднятому повстанцями, модифікована версія якого й нині служить прапором штату Каліфорнія. Ця «республіка» ніколи не контролювала території далі околиць Сономи та проіснувала трохи більше тижня. Коли капітан американської армії Джон Фремонт прибув зі своїми солдатами до міста, повстанці примкнули до його сил у вигляді так званого «Каліфорнійського батальйону».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhoTDA5eWFXZHBibUZzWDFSdlpHUmZZbVZoY2w5bWJHRm5MbXB3Wnk4eU5UQndlQzFQY21sbmFXNWhiRjlVYjJSa1gySmxZWEpmWm14aFp5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
7 липня на тихоокеанському узбережжі Каліфорнії американський флот під командуванням Джона Слоата атакував міста Єрба-Буена (тепер на території міста Сан-Франциско) та столицю Каліфорнії місто Монтерей (не плутати з Монтерреєм у Нуево-Леоні), отримавши формальний контроль над Каліфорнією під американським прапором. Пізніше, 15 липня, він передав командування командорові .
13 серпня 1846 року американське військо під проводом Фремонта та Стоктона ввійшло в Лос-Анджелес та підняло американський прапор практично без будь-якого опору. В місті було залишено гарнізон з 50 чоловік під командуванням лейтенанта морської піхоти . Місцеве населення було неспокійним, а Ґіллеспі користувався жорсткими методами керування. Це стало причиною народного повстання під керівництвом мексиканського офіцера Хосе Марія Флореса 23 вересня. Після облоги американського гарнізону силами кілька сотень мексиканців, Ґіллеспі за домовою з Флоресом 30 вересня був змушений відступити до порту Сан Педро з умовою покинути порт на торговельному кораблі.
24 вересня Ґіллеспі послав кур'єра Джона Брауна до командора Стоктона. У рекордні п'ять днів кур'єр добрався до Сан-Франциско. Стоктон відправив на допомогу Ґіллеспі 350 чоловік під проводом капітана Вільяма Мервіна на борту брига «Савана». Капітан Мервін висадився в Сан Педро 7 жовтня 1846 року. Наступним ранком військо Мервіна, включаючи морських піхотинців Ґіллеспі, вирушило на Лос-Анджелес. У сутичці, знаній як , каліфорнійці на чолі з зустріли моряків Мервіна вогнем з однієї гармати, що була в постійному маневрі, і кавалерією, що трималась на відстані. 9 жовтня Мервін отримав рапорт про захист Лос-Анджелесу 500—600 мексиканцями. Хоча за оцінкою Мервіна він мав змогу захопити місто, він вирішив повернутися до Сан Педро, не бажаючи бути оточеним супротивником. Втрати американської сторони склали 14 убитих, каліфорнійці втрат не мали.
Тим часом, полковник (пізніше генерал) Стівен Карні і Армія Заходу (близько 1700 американських солдатів) підійшли до Санта-Фе в Новій Мексиці та зайняли місто. Після цього 25 вересня Карні продовжив рух із загоном з 300 драгунів уздовж долини річки Гіла через пустелю до Каліфорнії. Карні зустрів відомого піонера Кіта Карсона в подорожі з Каліфорнії до Вашингтону. Кіт Карсон не знав про повстання в Лос-Анджелесі та інформував Карні про захоплення всієї Каліфорнії. Карні вирішив продовжувати шлях лише з сотнею драгунів. В Каліфорнії він був зустрінутий Ґіллеспі з 35 людьми й гаубицею. Карні отримав звістку, що мексиканський губернатор Верхньої Каліфорнії Андрес Піко і його повстанці, набрані в районі Лос-Анджелеса й Сан-Дієго, були поблизу. На світанку 6 грудня 1846 року в селі Сан-Паскаль (неподалік від нинішнього містечка Ескондідо в Каліфорнії) військо Карні вступило в сутичку з менш ніж 150 мексиканцями, відому як . Дощ тривав кілька днів і порох був вологий. Мексиканці мали перевагу, маючи довгі списи та ласо проти американських шабель. Арчібальд Ґіллеспі був кілька разів поранений, також як і генерал Карні, обидва списами. З 150 американських солдатів 22 були вбиті та 18 поранені. Піко стверджував, що його сили втратили тільки одного вбитим і 12-ма пораненими, але більшість дослідників піддають сумніву ці дані. Таким чином, похід Карні до Сан-Діего було зупинено мексиканцями, і він послав за допомогою. 200 моряків і морських піхотинців прийшли на допомогу й 12 грудня ескортували Карні до Сан-Дієго. В результаті битва лише затримала просування американців, і Карні пізніше пригадував битву як свою перемогу, хоча й відмічав великі втрати. Мексиканці, які мали дуже мало перемог у цій війні, розглядали цю битву як свою перемогу. Це був найбільшій бій у Каліфорнії та бій, де американці зазнали найбільших втрат.
16 листопада 1846 року відбулася ще одна сутичка — на ранчо Натівідад (долина Салінас). Каліфорнійці під командуванням Хоакіна де ла Торре захопили американського консула Томаса Олівера Ларкіна й утримували його як військовополоненого. Близько сотні людей Фремонта, під керівництвом Блуфорда Томпсона і Чарльза Берроуза, зустріли загін з 130 каліфорнійців під командуванням Мануеля де Хесуса Кастро й Хоакіна де ла Торре. Битва продовжувалася 20 хвилин, протягом яких каліфорнійці вбили 3 американських солдатів, у тому числі капітана Берроуза, і поранили 7. За оцінкою істориків мексиканці втратили 5 чоловік пораненими.
Після прибуття в Південну Каліфорнію, Стоктон з'єднався з морським поповненням і виграв битву над річкою Сан-Ґабріель (8 січня) та битву при Ла-Меса (9 січня), внаслідок чого отримав контроль над Лос-Анджелесом. був підписаний 13 січня 1847 року між Джоном Чарльзом Фремонтом та генералом Андресом Піко й позначив закінчення конфлікту на території Каліфорнії. За договором обидві сторони звільняли полонених, мексиканці могли повернутися додому, але контроль над найбільшими містами залишався в американців.
Війна на північному сході Мексики
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDFCaGJHOWZRV3gwYjE5dVpXSmxiQzVxY0djdk1qVXdjSGd0VUdGc2IxOUJiSFJ2WDI1bFltVnNMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Поразки при Пало-Альто та руслі де ла Пальми викликали політичний безлад у Мексиці, який Антоніо Лопес де Санта-Анна використовував для відродження своєї політичної кар'єри і повернення з самовигнання на Кубі. Він пообіцяв американцям, що якщо його пропустять через блокаду, він домовиться про мирне закінчення війни й продасть території Нової Мексики й Каліфорнії Сполученим Штатам. Проте, коли він прибув у Мехіко, він зрадив своєму слову й запропонував свій військовий досвід мексиканському уряду. Після того, як він був призначений генералом, він знову змінив, цього разу власному уряду, і захопив президентську посаду.
Великі сили під керівництвом Закарі Тейлора перетнули Ріо-Гранде (у Мексиці Ріо-Браво-дель-Норте) після деяких труднощів з отриманням річкового транспорту. Вони зайняли місто Матаморос, потім Камарґо (де залишилися на якийсь час, оскільки солдати зіткнулися з першою з численних хвороб) і потім продовжили рух на південь і блокували місто Монтеррей. Битва за Монтеррей, яка відбувалась в міських умовах, була вельми кровопролитною, під час неї обидві сторони зазнали серйозних втрат. Американська легка артилерія була неефективною проти кам'яних укріплень міста. Мексиканські війська під командуванням генерала Педро де Ампудья та (ірландці-католики, що покинули американську армію та приєдналися до мексиканців) сильно вскладнили життя американським солдатам. Проте піхотний загін і техаські рейнджери захопили чотири пагорби на захід від міста. Це додало американцям сили штурмувати місто із заходу та сходу. Опинившись у місті, американці захоплювали будинок за будинком: кожен очищався за допомогою запальних снарядів, які використовувалися як примітивні гранати. Врешті-решт ці дії відтіснили людей Ампудьі на центральну площу міста, де гаубиці примусили Ампудью почати переговори. Тейлор погодився на евакуацію мексиканської армії, а опісля 8-тижневого перемир'я — на повернення для здачі міста. Під тиском Вашингтона, проте, Тейлор порушив перемир'я та зайняв місто Салтільо на південь від Монтеррея. Санта-Анна поклав відповідальність за втрату Монтеррея й Салтілльо на Ампудью, понизив його на посаді та відправив командувати невеликим артилерійським батальйоном.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5oTDBKaGRIUnNaVjl2Wmw5Q2RXVnVZVjlXYVhOMFlWOU9aV0psYkM1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFtRjBkR3hsWDI5bVgwSjFaVzVoWDFacGMzUmhYMDVsWW1Wc0xtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
22 лютого 1847 року Санта-Анна особисто вирушив на північ з 20-тисячним військом, щоб битися з Тейлором. Тейлор окопався на гірському перевалі недалеко від маєтку Буена-Віста з 4600 солдатами. Санта-Анна страждав від дезертирства по дорозі на північ і прибув тільки з 15 тис. стомлених солдатів. У ту ж ніч від поставив вимогу американцям негайно здатися, але отримав відмову. На наступний ранок Санта-Анна атакував американські позиції з флангу, відправивши свою кавалерію та деяку частину піхоти вгору по крутому схилу, з яких складався перевал, тоді як піхотний підрозділ атакував по центру впродовж дороги, що вела до Буена-Вісти. Відбулася люта битва, під час якої американці були майже розбиті, але все таки врятовані артилерійським вогнем капітана Брекстона Бреґґа й кінними міссісіпськими стрільцями Джефферсона Девіса. Зазнавши повної поразки, Санта-Анна відступив наступної ночі, залишивши Тейлору контроль над Північною Мексикою. Тейлор пізніше використовував Битву при Буена-Вісті як центральний пункт своєї успішної президентської кампанії 1848 року.
Кампанія в центральній Мексиці
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDBKaGRIUnNaVjl2Wmw5V1pYSmhZM0oxZWk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFFtRjBkR3hsWDI5bVgxWmxjbUZqY25WNkxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Тим часом замість посилення армії Тейлора для продовження наступу, президент Полк відправив другу армію під командуванням Вінфілда Скотта, яку доставили морем у порт Веракрус для вторгнення в центральні райони Мексики. Полк не довіряв Тейлору, який, як він вважав, виявив некомпетентність у Битві при Монтерреї, погодившись на перемир'я, і, крім того, міг розглядати його як політичного суперника в Білому Домі.
Скотт провів перше в історії США крупне десантування при підготовці до облоги Веракруса. Загін з 12 тис. добровольців і солдатів успішно розвантажив запаси, зброю та коней недалеко від міських стін. У загоні також були Роберт Лі та . Місто захищав мексиканський генерал Хуан Моралес з 3400 солдатами. Міномети й морська артилерія (під командуванням командора Меттью Перрі) використовувалися для руйнування міських стін і психологічної дії на захисників. Місто відповідало як могло своєю власною артилерією. В результаті тривалий вогняний вал зломив волю мексиканської сторони до опору чисельно перевершуючому супротивникові, і вони здали місто після 12-денної облоги. Американці втратили 80 чоловік, тоді як мексиканці втратили близько 180 чоловік убитими та пораненими, половину з яких становило цивільне населення. Під час облоги американці почали вмирати від малярії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkpqTDAxbGVHbGpiMTl1WldKbGJDNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RUV1Y0YVdOdlgyNWxZbVZzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Після взяття міста, Скотт рушив на захід убік Мехіко з 8500 здоровими воїнами, тоді як Санта-Анна встановив оборонні позиції в каньйоні навколо головної дороги на пів-шляху до Мехіко в районі села Серро-Ґордо. Санта-Анна розташував в окопах 12 тис. солдатів і артилерію, націлену на дорогу, уздовж якої, як очікувалося, повинен пройти Скотт. Проте Скотт послав уперед 2600 драгун, і мексиканська артилерія передчасно відкрила вогонь, чим розкрила свої позиції. Замість того, щоб рушити по головній дорозі, військо Скотта пішло через дику місцевість на північ, розставляючи свою артилерію на височинах і повільно обходячи мексиканців з флангу. Хоча на той час Санта-Анна знав про позиції американців, його військо було неготове до атаки, що відбулась пізніше. Мексиканська армія була розбита. Американці втратили 400 чоловік, мексиканці — понад 1000, а 3000 потрапило в полон.
У травні Скотт досяг Пуебли, у той час другого за розміром міста Мексики. Унаслідок ворожості жителів до Санта-Анни, місто здалося без опору 15 травня. В останній битві війни, , армії Скотта протистояв лише невеличкий загін захисників, серед які було багато кадетів, який вже не міг зупинити наступаючу армію. Після падіння замку 13 вересня 1847 року, Мехіко опинився відкритим і скоро був захоплений.
Закінчення війни
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDFkd1pHMXpYMjFsZUdsallXNWZZMlZ6YzJsdmJpNXFjR2N2TWpVd2NIZ3RWM0JrYlhOZmJXVjRhV05oYmw5alpYTnphVzl1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Договір Гвадалупе Ідальго, підписаний 2 лютого 1848 року, поклав кінець війні й дав США незаперечний контроль над Техасом, а також над територією сучасних штатів Каліфорнія, Невада, Юта та частиною територій Колорадо, Аризони, Нью-Мексико й Вайомінгу. Натомість Мексика отримала 18 млн. 250 тис. дол. США, еквівалентні 627 млн. 500 тис. дол. по курсу середини 2000-х рр. Спочатку стаття 10 договору гарантувала, що США визнають мексиканських та іспанських землевласників і що мексиканці, які живуть на захоплених землях, отримають рівні права з американськими громадянами. Але ця стаття була викреслена з договору під час ратифікації Сенатом США.
У 1853 році в так званій Покупці Гадсдена Сполучені Штати заплатили додаткові 10 млн доларів за територію сучасної південної Аризони й південного Нью-Мексико для прокладення південного маршруту трансконтинентальної залізниці. Закупівля частково була призначена фінансово компенсувати Мексиці втрату земель під час Американо-мексиканської війни.
Поразка Мексики у війні проти США була зумовлена передусім відсталістю її економіки, яка зберігала колоніальні риси. Країна не мала промисловості, зокрема не виробляла зброї і військових матеріалів. Армія була частково озброєна крем'яними мушкетами, а в основному луками, стрілами, ножами, тесаками ласо. Мексиканська армія укомплектовувалася з індіанців і пеонів шляхом примусового вербування. Ті служили неохоче й за першої ліпшої нагоди дезертирували. Інтендантська і медична служби в армії були відсутні. Солдати годували, армію супроводжували величезні обози з дружинами і дітьми військових. Засоби, виділені для утримання армії, розкрадали командири. Мексиканська армія налічувала величезну кількість генералів, які постійно вели між собою боротьбу за владу і влаштовували перевороти. Протягом 18 місяців війни в Мексиці змінилося сім президентів. За таких обставин годі було сподіватись на перемогу.
Результати
Людські втрати
Хоча 13 тис. американських солдатів загинуло під час війни, тільки близько 1700 з них було вбито в боях. Решта померли від ран і хвороб, а разом з пораненими та непрямими втратами, повні втрати склали близько 45 тис., або 40 % всього складу армії США . Мексиканські втрати оцінюються в 25 тис. чоловік.
Одній з причин більших військових втрат з боку Мексики була нижча якість озброєння. Мексиканська армія використовувала британську вогнепальну зброю часів наполеонівських воєн, тоді як американські війська мали найсучаснішу зброю, вироблену в США. Крім того, тактична підготовка мексиканських військ була нижчою. Наприклад, мексиканські солдати були навчені стріляти зі своїх гвинтівок, тримаючи їх вільно на рівні стегна, тоді як американці використовували набагато прицільніший спосіб стрільби з упором у плече й баченням цілі вздовж ствола.
Активну участь у війні з боку Мексики брав (San Patricios) — група солдатів з кількох сотень ірландських іммігрантів, які покинули армію США й перейшли на бік мексиканської армії. Більшість з них була вбита в Битві при Чурубуско. Близько сотні було захоплено та повішені як дезертири. Останній американський учасник конфлікту, Овен Томас Едґар, помер 3 вересня 1929 у віці 98 років.
Значення
Мексика втратила більше 1,3 млн квадратних кілометрів, або майже половину своєї території. Війна викликала відчуття національної єдності в Мексиці, яке втратилося з моменту закінчення війни за незалежність у 1821 році. Війна також привела до появи нового класу політиків у Мексиці, яким вдалося перервати панування Санта-Анни над Мексикою, і, зрештою, проголосити ліберальну республіку в 1857 році. Одними з перших дій республіки було ухвалення кількох законів, які сприяли й просували колонізацію розлогих і малонаселених північних мексиканських штатів, щоб таким чином уникнути подальших територіальних втрат.
Анексовані території населяли приблизно 1000 мексиканських сімей у Каліфорнії й 7000 сімей у Новій Мексиці. Деякі повернулися назад у Мексику, а переважна більшість залишилася та стали громадянами США.
За місяць до закінчення війни президент Полк був розкритикований Палатою Представників у поправці до резолюції, яка нагороджувала генерала Тейлора за військові заслуги, називаючи війну «необов'язковою та неконституційно розпочатою президентом Сполучених Штатів». За цією критикою, у якій важливу роль грав конгресмен Авраам Лінкольн, була здійснена ретельна перевірка Конгресом першопричин війни, включаючи фактичні сумніви в претензіях, висловлених президентом Полком. На голосуванні, згідно з курсом партії, всі віги підтримали поправку. Атака Лінкольна зіпсувала його політичну кар'єру в Іллінойсі, де війна була популярна, і Лінкольн не пройшов перевибори.
У більшості Сполучених Штатів перемога й придбання нових земель породила хвилю патріотизму (країна також отримала південну половину Орегону згідно з договором 1846 року з Великою Британією). За період війни армія зросла з 6 до 115 тис. чоловік. Перемога, здавалося, здійснила віру громадян у «призначення» їхньої країни. В той же час віг Ральф Валдо Емерсон критикував війну «як засіб досягнення призначення Америки». Він визнавав, що «більшість великих результатів в історії здійснені ганебними засобами». Хоча віги були проти війни, вони зробили Закарі Тейлора своїм кандидатом у президенти на виборах 1848 року, нагороджуючи його за армійську старанність, але в той же час приглушаючи критику в його адресу з приводу самої війни.
На відірваній території пізніше утворилися нинішні штати Техас, Каліфорнія, Нью-Мексико, Аризона, Невада, Юта, частини штатів Колорадо, Вайомінг і Канзас — багаті сільськогосподарські і скотарські райони, де були також відкриті великі запаси нафти, природного газу та інші корисні копалини. Як компенсацію США зобов'язувалися сплатити Мексиці тільки 15 мільйонів доларів — для порівняння, тільки за три роки, з 1848-го до 1850-го, США добули в Каліфорнії золота на суму 51669767 доларів.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxtTDAxdmJuVnRaVzUwYjJGc2IzTnVhU1ZETXlWQ01XOXphR1Z5YjJWekxtcHdaeTh5T0RCd2VDMU5iMjUxYldWdWRHOWhiRzl6Ym1rbFF6TWxRakZ2YzJobGNtOWxjeTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
У 1880-х роках Улісс Грант, який служив під командуванням Тейлора, назвав цей конфлікт зловмисною війною, яка звела на Сполучені Штати кару небесну у формі громадянської війни: «Південне повстання в значній мірі було наслідком мексиканської війни. Нації, як і люди, караються за свої гріхи. Ми отримали своє покарання в найкровопролитнішій і найдорожчій війні сучасності».
У Мехіко в був зведений Монумент героям-кадетам, що вшановує пам'ять героїчного жертвопринесення шістьох підлітків-кадетів, які билися до смерті, не бажаючи здаватися американським загарбникам у ході 18 вересня 1847 року. Монумент є важливим патріотичним місцем у Мехіко. 5 березня 1947 року, опісля приблизно ста років після битви, президент США Гаррі Трумен поклав вінок до монумента й ушанував героїв хвилиною мовчання.
Примітки
- The Mexican War. Lone Star Internet. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 6 травня 2007.
- Lee, R. The History Guy: The Mexican-American War. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 5 травня 2007.
- Donald Fithian Stevens, Origins of Instability in Early Republican Mexico (1991) р. 11
- Miguel E. Soto, «The Monarchist Conspiracy and the Mexican War» in Essays on the Mexican War ed by Wayne Cutler; Texas A&M University Press. 1986. pp 66-67
- . Global Security. Архів оригіналу за 12 квітня 2007. Процитовано 6 травня 2007.
- The Battle of Dominguez Rancho. The California State Military Museum. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 12 травня 2007.
- The Battle of San Pasqual. Wandering Lizard. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 12 травня 2007.
- The Battle of Natividad. The California State Military Museum. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 12 травня 2007.
- Ігор Шаров. Характери Нового Світу. — К.: АртЕк, 2018. — C. 100—115. (укр.)
- . Архів оригіналу за 17 січня 2016. Процитовано 23 травня 2022.
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2016. Процитовано 23 травня 2022.
- Ігор Шаров. Характери Нового світу. - К.: Арт Економі, 2018. – С. 172.
- Personal Memoirs of General U. S. Grant. Project Gutenberg. Архів оригіналу за 20 червня 2013. Процитовано 6 травня 2007.
Посилання
- The Handbook of Texas Online: Mexican War [ 11 березня 2016 у Wayback Machine.](англ.)
- The Mexican War [ 24 квітня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- Mexican-American War Resources [ 6 травня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- Lone Star Internet [ 24 квітня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- PBS site of US-Mexican war program [ 2 жовтня 2003 у Wayback Machine.](англ.)
- Treaty of Guadalupe Hidalgo and related resources at the U.S. Library of Congress [ 27 квітня 2007 у Wayback Machine.](англ.)
- Smithsonian teaching aids for «Establishing Borders: The Expansion of the United States, 1846-48» [ 9 листопада 2020 у Wayback Machine.](англ.)
- (англ.)
Література
- Б. М. Гончар. Американсько-мексиканська війна 1846-48 // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т. / Редкол.: Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.: Знання України, 2004. — Т. 1. — 760 с. — ISBN 966-316-039-Х
- Б. М. Гончар. Ріо-Гранде конфлікт 1846 // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К.:Знання України, 2004 — Т.2 — 812с.
- Ігор Шаров. Характери Нового світу. - К.: Арт Економі, 2018. – С. 170-173.
- Ігор Шаров. Характери Нового Світу. — К.: АртЕк, 2018. — C. 100—115.
Першоджерела
- Polk, James. Polk: The Diary of a President, 1845—1849, Covering the Mexican War, the Acquisition of Oregon, and the Conquest of California and the Southwest. edited by Allan Nevins (1929)
- Personal Memoirs of Ulysses S. Grant [Архівовано 20 червня 2013 у WebCite] з Пректу Гутенберг
Огляди
- Bauer K. Jack. The Mexican War, 1846—1848. Macmillan, 1974.
- Crawford, Mark; Heidler, Jeanne T.; Heidler, David Stephen, eds. Encyclopedia of the Mexican-American War (1999) ()
- De Voto, Bernard, Year of Decision 1846 (1942)
- Mayers, David; Fernández Bravo, Sergio A., «La Guerra Con Mexico Y Los Disidentes Estadunidenses, 1846—1848» [The War with Mexico and US Dissenters, 1846-48]. Secuencia [Mexico] 2004 (59): 32-70. ISSN 0186-0348
- Meed, Douglas. The Mexican War, 1846—1848 (2003). A short survey.
- Rodríguez Díaz, María Del Rosario. «Mexico's Vision of Manifest Destiny During the 1847 War» Journal of Popular Culture 2001 35(2): 41-50. ISSN 0022-3840
- Smith, Justin Harvey. The War with Mexico. 2 vol (1919). Pulitzer Prize winner.
- Robert Glass Cleland. A History of California: The American Period. Published 1922. The Macmillan company. 512 pages
- The Works of Hubert Howe Bancroft, Volume 22, History of California, 1886
Військова література
- Bauer K. Jack. Zachary Taylor: Soldier, Planter, Statesman of the Old Southwest. Louisiana State University Press, 1985.
- Eisenhower, John. So Far From God: The U.S. War with Mexico, Random House (New York; 1989)
- Frazier, Donald S. The U.S. and Mexico at War, Macmillan (1998)
- Hamilton, Holman, Zachary Taylor: Soldier of the Republic , (1941)
- Johnson, Timothy D. Winfield Scott: The Quest for Military Glory, University Press of Kansas (1998)
- Foos, Paul. A Short, Offhand, Killing Affair: Soldiers and Social Conflict during the Mexican-American War (2002)
- Lewis, Lloyd. Captain Sam Grant (1950)
- Winders, Richard Price. Mr. Polk's Army Texas A&M Press (College Station, 1997)
Політична і дипломатична
- Albert J. Beveridge; Abraham Lincoln, 1809—1858. Volume: 1. 1928.
- Brack, Gene M. Mexico Views Manifest Destiny, 1821—1846: An Essay on the Origins of the Mexican War (1975).
- Fowler, Will. Tornel and Santa Anna: The Writer and the Caudillo, Mexico, 1795—1853 (2000)
- Gleijeses, Piero. «A Brush with Mexico» Diplomatic History 2005 29(2): 223—254. ISSN 0145-2096 debates in Washington before war
- Graebner, Norman A. Empire on the Pacific: A Study in American Continental Expansion. New York: Ronald Press, 1955.
- Graebner, Norman A. «Lessons of the Mexican War.» Pacific Historical Review 47 (1978): 325-42.
- Graebner, Norman A. «The Mexican War: A Study in Causation.» Pacific Historical Review 49 (1980): 405-26.
- Krauze, Enrique. Mexico: Biography of Power, Harpers: 1997
- Pletcher David M. The Diplomacy of Annexation: Texas, Oregon, and the Mexican War. University of Missouri Press, 1973.
- Price, Glenn W. Origins of the War with Mexico: The Polk-Stockton Intrigue. University of Texas Press, 1967.
- Robinson, Cecil, The View From Chapultepec: Mexican Writers on the Mexican-American War, University of Arizona Press (Tucson, 1989)
- Ruiz, Ramon Eduardo. Triumph and Tragedy: A History of the Mexican People, Norton 1992
- Schroeder John H. Mr. Polk's War: American Opposition and Dissent, 1846—1848. University of Wisconsin Press, 1973.
- Sellers Charles G. James K. Polk: Continentalist, 1843—1846 Princeton University Press, 1966.
- Smith, Justin Harvey. The War with Mexico. 2 vol (1919). Pulitzer Prize winner.
- Weinberg Albert K. Manifest Destiny: A Study of Nationalist Expansionism in American History Johns Hopkins University Press, 1935.
- Yanez, Agustin. Santa Anna: Espectro de una sociedad (1996)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Amerika no meksika nska vijna vijskovij konflikt mizh SShA ta Meksikoyu v 1846 1848 rokah U Meksici vijnu nazivayut Pivnichnoamerikanskoyu intervenciyeyu abo Vijnoyu 47 go roku Vijna vinikla yak naslidok pretenzij Meksiki na Tehas pislya jogo aneksiyi Spoluchenimi Shtatami Ameriki Pislya vijni za nezalezhnist Tehasu Meksika vidmovilasya viznati vtratu Tehasu i zayavila pro svoyi namiri povernuti cyu teritoriyu nazad vvazhayuchi yiyi vlasnoyu buntivnoyu provinciyeyu Takozh prichinami vijni stali ekspansiya amerikanciv na zahid politichna nestabilnist u Meksici ta nezdatnist meksikanskogo uryadu keruvati viddalenimi pivnichnimi provinciyami pislya vijni za nezalezhnist Bilshist tehasciv vitali pochatok vijni U SShA yiyi pidtrimuvali demokrati ale kritikuvali vigi Shodo Meksiki to tut cya vijna stala spravoyu nacionalnoyi chesti ta vvazhalasya sposobom povernuti vtracheni zemli Vijna Ameriki z Meksikoyu Voyini Amerikanskoyi Armiyi idut marshem na Monterrej Voyini Amerikanskoyi Armiyi idut marshem na Monterrej Data 13 travnya 1846 roku 2 lyutogo 1848 roku Misce Tehas Kaliforniya Pivnichna Centralna i Shidna Meksika Mehiko Privid Napad 2 tisyachnogo zagonu meksikanskoyi kavaleriyi na patrul amerikanskih vijsk obstril meksikanskimi vijskami Rezultat Peremoga Amerikanskoyi Armiyi mirnij dogovir teritorialni vtrati Meksiki Teritorialni zmini Kaliforniya rozdilena na dvi chastini amerikansku Verhnyu i meksikansku Nizhnyu Verhnya Kaliforniya i Nova Meksika vidijshli do Ameriki okupaciya Amerikoyu teritoriyi Arizoni i Novoyi Meksiki Pokupka Gadsdena teritoriya Arizoni i Novoyi Meksiki povernena Meksici 24 chervnya 1853 roku Storoni SShA Meksika Komanduvachi Zakari Tejlor Vinfild Skott Stiven Karni Dzhon Sloat Antonio Lopes de Santa Anna Mariano Arista Pedro de Ampudya Hose Mariya Flores Vijskovi sili 116 625 soldativ i oficeriv z nih 85 125 dobrovolciv 40 000 soldativ i oficeriv Vtrati Ubito v boyah 1 733 Vsogo zaginulo 13 283 Poraneno 4 152 25 000 vbito abo poraneno za ocinkami Meksikanskogo uryadu Istoriya MeksikiDo vidkrittya yevropejcyamiKolonialnij periodVijna za nezalezhnistPersha Meksikanska imperiyaAmerikano meksikanska vijnaDruga Federalistichna respublikaGromadyanska vijnaFrancuzka intervenciyaDruga Meksikanska imperiyaDiktatura Porfirio DiasaMeksikanska revolyuciyaMeksikanske ekonomichne divoTeperishnij chasPortal Meksika pereglyanutiredaguvati Najvazhlivishimi naslidkami vijni stali znachni teritorialni vtrati Meksiki u rezultati yakih provinciyi Verhnya Kaliforniya ta Nova Meksika buli viddani SShA zemli suchasnih shtativ Kaliforniya Nyu Meksiko Arizona Nevada ta Yuta Amerikanski politiki proveli v napruzhenni dekilka rokiv obgovoryuyuchi problemu rabovlasnictva na novih teritoriyah i nareshti zvazhilisya na lishe Kaliforniya bula viznana shtatom vilnim vid rabstva U Meksici vtrata velicheznih teritorij stimulyuvala uryad viznachiti politiku kolonizaciyi pivnichnih zemel yak zasib vid podalshih teritorialnih vtrat Peredumovi vijniAmerikanska ekspansiya na zahid Do Amerikano meksikanskoyi vijni zemli Verhnoyi Kaliforniyi ta Novoyi Meksiki vzhe buli dobre vidomi amerikanskim mislivcyam doslidnikam i torgovcyam yaki chasto koristuvalisya stezhkoyu Santa Fe sho z yednuvala Missuri ta Santa Fe i kalifornijskoyu stezhkoyu amerikanski sudna obminyuvali tovari na shkiri ta salo vzdovzh uzberezhzhya Kaliforniyi Pered vijnoyu vprodovzh 25 rokiv usi ci zemli buli suverennoyu teritoriyeyu nezalezhnoyi Meksikanskoyi respubliki a do togo chastinoyu ispanskogo vice korolivstva Nova Ispaniya U nastupni roki pislya kupivli Luyiziani Spoluchenimi Shtatami amerikanski poselenci pochali ruhatisya na zahid u tomu chisli j na ispansku teritoriyu chastkovo zaohocheni mozhlivistyu otrimannya ispanskih zemel a chastkovo amerikanskim uryadom Amerikanska kolonizaciya zahodu trivala navit todi koli kontrol nad cimi teritoriyami perejshov vid Ispaniyi do Meksiki Neprosti vidnosini iz pershimi poselencyami v meksikanskogo uryadu skladalisya peredusim cherez te sho pereselenci buli zdebilshogo protestantami v oficijno katolickij Meksici Krim togo koli Meksika skasuvala rabovlasnictvo deyaki immigranti iz SShA vidmovilisya dotrimuvatisya cogo zakonu Zagalom poselenci buli nezadovoleni metodami upravlinnya centralnogo uryadu Za prezidentstva v SShA v 1845 roci Dzhejmsa Polka perekonanogo poslidovnika idej ekspansionizmu ideya tak zvanogo Yavnogo priznachennya Manifest Destiny vzhe nabula populyarnosti sered naselennya SShA Dane slovospoluchennya bulo vinajdeno v 1845 roci zhurnalistom Dzhonom O Sulivanom vplivovim prihilnikom Demokratichnoyi partiyi Vono poznachalo vpevnenist u tomu sho SShA ye krayinoyu kotra mala moralne pravo zajmati teritoriyi dlya poshirennya civilizaciyi sho nabiralo populyarnosti v miru rozselennya amerikanciv na zahidni zemli Sut doktrini polyagala v tomu sho anglomovni Spolucheni Shtati zi svoyimi visokimi idealami j protestantskoyu hristiyanskoyu etikoyu buli zobov yazani nesti civilizaciyu na zemli amerikanskih indianciv ta ispanomovnih katolikiv meksikanciv Yavne priznachennya zaklikalo do ekspansiyi ale ne obov yazkovo zbrojnim shlyahom Tak u 1835 roci Spolucheni Shtati proponuvali pridbati Kaliforniyu v Meksiki za 5 miljoniv dolariv a v 1845 roci za 25 miljoniv Prote meksikanskij uryad shorazu vidmovlyavsya vid mozhlivosti prodati polovinu svoyeyi krayini nebezpechnomu pivnichnomu susidovi Politichna situaciya v Meksici Teritorialnij podil Meksiki u 1840 h rokah Provinciyi Meksiki Separatistski teritoriyi Chervona liniya spirna teritoriya z Tehasom vtrachena pislya Velaskskogo dogovoru Pislya zdobuttya nezalezhnosti u 1810 roci Meksika bula oslablena a yiyi uryad faktichno zbankrutuvav pislya visnazhlivoyi vijni z royalistskimi silami Tak zvana bula duzhe netrivkim politichnim utvorennyam Yiyi liberalni kermanichi navit ne kontrolyuvali vsyu teritoriyu krayini V rezultati Konservativna partiya osnovnij konkurent liberaliv otrimala nagodu zahopiti vladu j provela revolyuciyu pid kerivnictvom generala Ostannij stav prezidentom u 1830 roci U vidpovid liberali organizuvali novij perevorot pid kerivnictvom generala Antonio Lopesa de Santa Anna yakij priviv do vladi generala Manuelya Gomesa Pedrasa prezidenta krayini z 1828 roku Na nastupnih viborah peremogu oderzhav Valentin Gomes Farias ale kongres nezabarom zvilniv jogo j u 1833 roci viddav posadu Santa Anni U 1834 roci Santa Anna vidminiv federalistsku konstituciyu ta stav praviti yak diktator Cim vin viklikav hvilyu protestiv u periferijnih provinciyah yakih turbuvali posilennya centralnoyi vladi pri novomu uryadi ta vidmina rabstva U vidpovid na novu politiku centralnogo uryadu svoyu nezalezhnist odrazu progolosili kilka meksikanskih provincij Yukatan na pivdni ta p yat provincij na pivnochi vklyuchayuchi Koauyilu j Tehas Pislya peregovoriv ta zaluchennya vijsk loyalnih Santa Anni separatistskij vistup u Yukatani vdalosya pridushiti bez prolittya krovi Prote na pivnochi povstannya priveli do ozbroyenogo konfliktu u yakomu centralnomu uryadu vdalosya pidkoriti Koauyilu ale Tehas zalishavsya faktichno nezalezhnim Hocha taki pivnichni provinciyi yak Nova Meksika ta Kaliforniya ne ogoloshuvali nezalezhnosti nevelike naselennya 53 tisyachi cholovik u Novij Meksici ta 7 tisyach u Kaliforniyi i znachna viddalenist cih zemel ne dozvolyali centralnomu uryadu efektivno keruvati nimi Respublika Tehas V hodi vijni 1836 roku meksikanska provinciya Tehas zavdala tyazhkoyi porazki meksikanskij armiyi pid kerivnictvom samogo prezidenta Antonio Lopesa de Santa Anna Za Velaskskim dogovorom novoutvorena Respublika Tehas ne tilki dobilasya nezalezhnosti ale j otrimala znachnu teritoriyu inshih meksikanskih provincij Prote Meksika nikoli ne ratifikuvala cej dogovir i oficijno ne viznayuchi Respubliki Tehas ogolosila pro svoyi namiri znovu zahopiti buntivnu provinciyu Za desyatilittya pislya vijni Tehas posiliv svoyi poziciyi na mizhnarodnij areni vstanovlennyam diplomatichnih zv yazkiv z Velikoyu Britaniyeyu ta SShA Bilshist tehasciv vitali priyednannya respubliki do Spoluchenih Shtativ ale antirabovlasnicki nalashtovani meshkanci Pivnochi poboyuvalisya sho prijnyattya she odnogo rabovlasnickogo shtatu porushit vnutrishnij balans u krayini na korist Pivdnya i tomu zatyaguvali priyednannya Tehasu vprodovzh majzhe desyati rokiv Takim chinom Tehas ne prijmali do Soyuzu azh do 1845 roku koli vin vse taki stav jogo 28 m shtatom Meksikanskij uryad visloviv nezadovolenist priyednannyam svoyeyi buntivnoyi provinciyi napolyagayuchi sho Spolucheni Shtati vtrutilisya u vnutrishni spravi Meksiki j neobgruntovano ovolodili yiyi teritoriyeyu Providni yevropejski derzhavi na choli z Velikoyu Britaniyeyu ta Franciyeyu viznali nezalezhnist Tehasu j neodnorazovo namagalisya vidmoviti Meksiku vid ogoloshennya vijni Prote zusillya britanskih poserednikiv buli bezplidni chastkovo cherez te sho mizh Britaniyeyu ta SShA spalahuvali dodatkovi politichni superechki zokrema pitannya kordoniv Oregonu Meksikansko amerikanski peregovori U 1845 roci novij prezident SShA Dzhejms Polk vidpraviv diplomata Dzhona Slajdela do Mehiko iz novoyu sproboyu pridbati meksikanski teritoriyi Verhnoyi Kaliforniyi ta Novoyi Meksiki Prihilniki ekspansiyi Spoluchenih Shtativ spodivalis sho kupivlya cih zemel pozbavit britanciv vplivu u comu regioni Diplomati SShA takozh namagalisya otrimati port na Tihomu okeani yakij dozvoliv bi krayini brati uchast u pributkovij torgivli z Aziyeyu Polk upovnovazhiv Slajdela probachiti Meksici 4 5 mln dolariv borgu amerikanskim gromadyanam sho vinik pislya vijni za nezalezhnist Meksiki i zaplatiti krim togo vid 25 do 30 mln dolariv v obmin na ci teritoriyi Meksika ne bula shilna vesti peregovori iz Slajdelom Vin buv holodno prijnyatij u Mehiko Bilsh togo meksikanskij uryad ne mav mozhlivosti vesti peregovori cherez politichnij bezlad u krayini U 1846 roci prezident krayini minyavsya chotiri razi ministr oboroni shist a ministr finansiv shistnadcyat raziv Istorik D F Stivens opisuvav priyizd Slajdela tak Meksikanska gromadska dumka j uves spektr politichnih sil yaki pragnuli prijti do vladi abo dijsno mali vladu v toj chas ohoche abo neohoche podilyali provijskovu poziciyu Kozhen hto namagavsya uniknuti vidkritogo konfliktu z SShA vvazhavsya zradnikom Same ce stalosya u vipadku z prezidentom Hose Hoakinom de Errera Prinajmni u svij chas vin serjozno stavivsya do prijomu amerikanskogo osoblivogo posla Dzhona Slajdela dlya togo shob spokijno obgovoriti problemu priyednannya Tehasu Ale yak tilki vin prijnyav taku poziciyu jogo zapidozrili v bazhanni viddati chastinu derzhavnoyi teritoriyi Prezidenta zvinuvatili v zradi a jogo uryad povalili Vijskovi oponenti prezidenta Hose Hoakina de Erreri vvazhali ganboyu samu prisutnist Slajdela v Mehiko Pislya prihodu do vladi nacionalistichnogo uryadu na choli z generalom Mariano Paredesom vkotre buli pred yavleni meksikanski pretenziyi na Tehas Rozdratovanij Slajdel pokinuv krayinu z perekonannyam sho Meksika povinna buti pokarana Prikordonni sutichki Kordonom mizh Meksikoyu i SShA tochnishe Tehasom Meksika vvazhala richku Nueses sho protikaye priblizno v 150 milyah na pivnich vid Rio Grande Cya richka bula kordonom mizh Tehasom ta inshimi chastinami Meksiki do progoloshennya nim nezalezhnosti Prote SShA posilayuchis na Velaskskij dogovir vvazhali kordonom richku Rio Grande Meksika argumentuvala svoyu poziciyu tim sho dogovir buli pidpisanij generalom Santa Anna v 1836 roci pid primusom koli vin perebuvav u poloni v amerikanciv a otzhe dogovir buv nedijsnim Bilsh togo meksikanci stverdzhuvali sho Santa Anna ne mav povnovazhen vesti peregovori abo pidpisuvati ugodi dijsno dogovir tak i ne buv ratifikovanij meksikanskim uryadom U 1846 roci pislya togo yak Tehas buv priyednanij do SShA Polk vidislav vijska pid komanduvannyam generala Zakari Tejlora na Rio Grande shob prishvidshiti virishennya prikordonnogo pitannya Tejlor proignoruvav meksikanski oficijni vimogi vidvesti vijska do richki Nueses i pochav budivnictvo forteci piznishe vidomoyi yak na beregah Rio Grande naproti meksikanskogo mista Matamoros Meksikanski vijska pid komanduvannyam generala Mariano Arista gotuvalisya do vijni 24 kvitnya 1846 roku 2 tisyachnij meksikanskij kinnij zagin atakuvav amerikanskij patrul chiselnistyu 63 soldati na spirnij teritoriyi na pivnich vid Rio Grande ubivshi 16 voyakiv SShA Cej incident zgodom nazvali Spravoyu Torntona za im yam ubitogo amerikanskogo oficera yakij komanduvav patrulem Reshta vcililih soldat vidstupili j povernulisya u Fort Braun Cej epizod stav odnim z oficijnih privodiv dlya ogoloshennya vijni 3 travnya meksikanska artileriya v Matamorosi vidkrila vogon po Fortu Braun Na ce jogo zahisniki tezh vidpovili postrilami z garmat Obstril ukriplennya prodovzhuvavsya p yat dniv i posilivsya koli meksikanski vijska postupovo otochili jogo Dvoye amerikanskih soldativ bulo vbito pid chas obstrilu vklyuchayuchi Dzhekoba Brauna na chest yakogo piznishe buv nazvanij fort 8 travnya dlya nadannya dopomogi pribuv Zakari Tejlor iz pidrozdilom u 2400 cholovik Prote Arista popryamuvav na pivnich i perehopiv jogo zi svoyimi 3400 soldatami v bitvi pri Palo Alto U comu boyu SShA vikoristali novij vid vijsk tak zvanu letyuchu artileriyu legki mobilni garmati zmontovani na shasi j zapryazheni kinmi z kinnimi artileristami obslugi Novitnya artileriya spravila rujnivne vrazhennya na meksikansku armiyu j chastkovo demoralizuvala yiyi Meksikanci vidpovidali neznachnimi kavalerijskimi atakami ta vlasnimi garmatami Vidchuvayuchi nevigidnist zajnyatih pozicij meksikanski sili vidstupili vnochi do dalnoyi storoni suhogo rusla Tamteshnij relyef sluguvav dobrim ukriplennyam ale zmushuvav meksikanciv rozoserediti svoyi vijska sho zavazhalo keruvannyu nimi Nastupnogo dnya storoni zijshlisya v zhorstokomu rukopashnomu Amerikanskij kavaleriyi vdalosya zahopiti meksikansku artileriyu zmusivshi protivnika vidstupiti Vidstup peretvorivsya na bezladnu vtechu Zvazhayuchi na osoblivosti miscevosti ta rozoseredzhenist vijsk Arista ne zmig ob yednati svoyi sili Meksikanci zaznali vazhkih vtrat i buli vimusheni kinuti svoyu artileriyu ta obozi Fort Braun zavdav yim she bilshih vtrat koli vidstupayuchi prohodili povz nogo ta perepravlyalisya cherez Rio Grande Bagato meksikanciv potonulo v richci Ogoloshennya vijni Koli do prezidenta Polka dijshli visti pro spravu Torntona vin otrimav kazus belli U svoyemu povidomlenni Kongresu vid 11 travnya 1846 roku vin zayaviv sho Meksika vtorglasya na nashu teritoriyu ta prolila amerikansku krov na amerikanskij zemli Ob yednane zasidannya kongresu perevazhnoyu bilshistyu shvalilo ogoloshennya vijni Demokrati odnostajno pidtrimuvali vijnu 67 predstavnikiv partiyi vigiv progolosuvali proti vijni pri obgovorenni popravok ale v ostannomu chitanni lishe 14 vigiv progolosuvali proti SShA ogolosili vijnu Meksici 13 travnya 1846 roku a Meksika vidpovila ogoloshennyam vijni 23 travnya Partiya Vigiv yak na pivnochi tak i na pivdni v osnovnomu bula proti vijni todi yak Demokratichna partiya zdebilshogo pidtrimuvala yiyi Vig Avraam Linkoln nagoloshuvav na neprozorosti pidstav dlya ogoloshennya vijni j vimagav vkazati tochne misce na yakomu Tornton buv atakovanij i de same prolilasya amerikanska krov Lider vigiv Robert Tumbs iz Dzhordzhiyi zayavlyav Cya vijna neobgruntovana Mi zvinuvachuyemo prezidenta v rozpalyuvanni vijni ta zahoplenni krayini yaka isnuvala protyagom storich i teper perebuvaye u volodinni meksikanciv Dajte nam nagodu zupiniti cyu zhadobu do panuvannya Nebesa znayut u nas bulo dostatno zemel Beveridge 1 417 Originalnij tekst angl This war is a nondescript We charge the President with usurping the war making power with seizing a country which had been for centuries and was then in the possession of the Mexicans Let us put a check upon this lust of dominion We had territory enough Heaven knew Suchasniki inodi nazivali cyu vijnu vijnoyu mistera Polka Hid vijniKarta bojovih dij Pislya ogoloshennya vijni amerikanski sili vvirvalisya na meksikansku teritoriyu na dvoh golovnih frontah Kinni zagoni pid komanduvannyam Stivena Karni vvijshli v zahidnu Meksiku z zmicneni Tihookeanskim flotom pid kerivnictvom Dzhona Sloata Ce bulo zroblene persh za vse cherez poboyuvannya sho Britaniya takozh mogla sprobuvati zajnyati cyu oblast She dvom armiyam odnij pid komanduvannyam a inshij Tejlora bulo nakazano zajnyati pivnichnu Meksiku do mista Monterrej Vijna v Kaliforniyi U toj chas pivnichni provinciyi Meksiki Verhnya Kaliforniya ta Nova Meksika buli vkraj slabo zaseleni provinciyi buli duzhe veliki i roztashovuvalisya na znachnij vidstani vid centru Pri comu zhiteli cih kolonij nashadki ispanciv ta indianci sho perejnyali yihnyu kulturu ta deyaka kilkist amerikanciv za chiselnistyu postupalisya korinnomu indianskomu naselennyu 14 chervnya 1846 roku 33 amerikanskih poselencya v misti Sonoma pislya nichnoyi zustrichi zahopili ta zakrili pid vartu pidpolkovnika Mariano Gvadalupe Bayeho j progolosili nezalezhnist Kalifornijskoyi respubliki Ce povstannya takozh vidome yak Povstannya vedmedyachogo prapora cherez zobrazhennya vedmedya na prapori pidnyatomu povstancyami modifikovana versiya yakogo j nini sluzhit praporom shtatu Kaliforniya Cya respublika nikoli ne kontrolyuvala teritoriyi dali okolic Sonomi ta proisnuvala trohi bilshe tizhnya Koli kapitan amerikanskoyi armiyi Dzhon Fremont pribuv zi svoyimi soldatami do mista povstanci primknuli do jogo sil u viglyadi tak zvanogo Kalifornijskogo bataljonu Pershij vedmedyachij prapor respubliki Kaliforniya 7 lipnya na tihookeanskomu uzberezhzhi Kaliforniyi amerikanskij flot pid komanduvannyam Dzhona Sloata atakuvav mista Yerba Buena teper na teritoriyi mista San Francisko ta stolicyu Kaliforniyi misto Monterej ne plutati z Monterreyem u Nuevo Leoni otrimavshi formalnij kontrol nad Kaliforniyeyu pid amerikanskim praporom Piznishe 15 lipnya vin peredav komanduvannya komandorovi 13 serpnya 1846 roku amerikanske vijsko pid provodom Fremonta ta Stoktona vvijshlo v Los Andzheles ta pidnyalo amerikanskij prapor praktichno bez bud yakogo oporu V misti bulo zalisheno garnizon z 50 cholovik pid komanduvannyam lejtenanta morskoyi pihoti Misceve naselennya bulo nespokijnim a Gillespi koristuvavsya zhorstkimi metodami keruvannya Ce stalo prichinoyu narodnogo povstannya pid kerivnictvom meksikanskogo oficera Hose Mariya Floresa 23 veresnya Pislya oblogi amerikanskogo garnizonu silami kilka soten meksikanciv Gillespi za domovoyu z Floresom 30 veresnya buv zmushenij vidstupiti do portu San Pedro z umovoyu pokinuti port na torgovelnomu korabli 24 veresnya Gillespi poslav kur yera Dzhona Brauna do komandora Stoktona U rekordni p yat dniv kur yer dobravsya do San Francisko Stokton vidpraviv na dopomogu Gillespi 350 cholovik pid provodom kapitana Vilyama Mervina na bortu briga Savana Kapitan Mervin visadivsya v San Pedro 7 zhovtnya 1846 roku Nastupnim rankom vijsko Mervina vklyuchayuchi morskih pihotinciv Gillespi virushilo na Los Andzheles U sutichci znanij yak kalifornijci na choli z zustrili moryakiv Mervina vognem z odniyeyi garmati sho bula v postijnomu manevri i kavaleriyeyu sho trimalas na vidstani 9 zhovtnya Mervin otrimav raport pro zahist Los Andzhelesu 500 600 meksikancyami Hocha za ocinkoyu Mervina vin mav zmogu zahopiti misto vin virishiv povernutisya do San Pedro ne bazhayuchi buti otochenim suprotivnikom Vtrati amerikanskoyi storoni sklali 14 ubitih kalifornijci vtrat ne mali Tim chasom polkovnik piznishe general Stiven Karni i Armiya Zahodu blizko 1700 amerikanskih soldativ pidijshli do Santa Fe v Novij Meksici ta zajnyali misto Pislya cogo 25 veresnya Karni prodovzhiv ruh iz zagonom z 300 draguniv uzdovzh dolini richki Gila cherez pustelyu do Kaliforniyi Karni zustriv vidomogo pionera Kita Karsona v podorozhi z Kaliforniyi do Vashingtonu Kit Karson ne znav pro povstannya v Los Andzhelesi ta informuvav Karni pro zahoplennya vsiyeyi Kaliforniyi Karni virishiv prodovzhuvati shlyah lishe z sotneyu draguniv V Kaliforniyi vin buv zustrinutij Gillespi z 35 lyudmi j gaubiceyu Karni otrimav zvistku sho meksikanskij gubernator Verhnoyi Kaliforniyi Andres Piko i jogo povstanci nabrani v rajoni Los Andzhelesa j San Diyego buli poblizu Na svitanku 6 grudnya 1846 roku v seli San Paskal nepodalik vid ninishnogo mistechka Eskondido v Kaliforniyi vijsko Karni vstupilo v sutichku z mensh nizh 150 meksikancyami vidomu yak Dosh trivav kilka dniv i poroh buv vologij Meksikanci mali perevagu mayuchi dovgi spisi ta laso proti amerikanskih shabel Archibald Gillespi buv kilka raziv poranenij takozh yak i general Karni obidva spisami Z 150 amerikanskih soldativ 22 buli vbiti ta 18 poraneni Piko stverdzhuvav sho jogo sili vtratili tilki odnogo vbitim i 12 ma poranenimi ale bilshist doslidnikiv piddayut sumnivu ci dani Takim chinom pohid Karni do San Diego bulo zupineno meksikancyami i vin poslav za dopomogoyu 200 moryakiv i morskih pihotinciv prijshli na dopomogu j 12 grudnya eskortuvali Karni do San Diyego V rezultati bitva lishe zatrimala prosuvannya amerikanciv i Karni piznishe prigaduvav bitvu yak svoyu peremogu hocha j vidmichav veliki vtrati Meksikanci yaki mali duzhe malo peremog u cij vijni rozglyadali cyu bitvu yak svoyu peremogu Ce buv najbilshij bij u Kaliforniyi ta bij de amerikanci zaznali najbilshih vtrat 16 listopada 1846 roku vidbulasya she odna sutichka na rancho Natividad dolina Salinas Kalifornijci pid komanduvannyam Hoakina de la Torre zahopili amerikanskogo konsula Tomasa Olivera Larkina j utrimuvali jogo yak vijskovopolonenogo Blizko sotni lyudej Fremonta pid kerivnictvom Bluforda Tompsona i Charlza Berrouza zustrili zagin z 130 kalifornijciv pid komanduvannyam Manuelya de Hesusa Kastro j Hoakina de la Torre Bitva prodovzhuvalasya 20 hvilin protyagom yakih kalifornijci vbili 3 amerikanskih soldativ u tomu chisli kapitana Berrouza i poranili 7 Za ocinkoyu istorikiv meksikanci vtratili 5 cholovik poranenimi Pislya pributtya v Pivdennu Kaliforniyu Stokton z yednavsya z morskim popovnennyam i vigrav bitvu nad richkoyu San Gabriel 8 sichnya ta bitvu pri La Mesa 9 sichnya vnaslidok chogo otrimav kontrol nad Los Andzhelesom buv pidpisanij 13 sichnya 1847 roku mizh Dzhonom Charlzom Fremontom ta generalom Andresom Piko j poznachiv zakinchennya konfliktu na teritoriyi Kaliforniyi Za dogovorom obidvi storoni zvilnyali polonenih meksikanci mogli povernutisya dodomu ale kontrol nad najbilshimi mistami zalishavsya v amerikanciv Vijna na pivnichnomu shodi Meksiki Bitva pri Palo Alto Porazki pri Palo Alto ta rusli de la Palmi viklikali politichnij bezlad u Meksici yakij Antonio Lopes de Santa Anna vikoristovuvav dlya vidrodzhennya svoyeyi politichnoyi kar yeri i povernennya z samovignannya na Kubi Vin poobicyav amerikancyam sho yaksho jogo propustyat cherez blokadu vin domovitsya pro mirne zakinchennya vijni j prodast teritoriyi Novoyi Meksiki j Kaliforniyi Spoluchenim Shtatam Prote koli vin pribuv u Mehiko vin zradiv svoyemu slovu j zaproponuvav svij vijskovij dosvid meksikanskomu uryadu Pislya togo yak vin buv priznachenij generalom vin znovu zminiv cogo razu vlasnomu uryadu i zahopiv prezidentsku posadu Veliki sili pid kerivnictvom Zakari Tejlora peretnuli Rio Grande u Meksici Rio Bravo del Norte pislya deyakih trudnoshiv z otrimannyam richkovogo transportu Voni zajnyali misto Matamoros potim Kamargo de zalishilisya na yakijs chas oskilki soldati zitknulisya z pershoyu z chislennih hvorob i potim prodovzhili ruh na pivden i blokuvali misto Monterrej Bitva za Monterrej yaka vidbuvalas v miskih umovah bula velmi krovoprolitnoyu pid chas neyi obidvi storoni zaznali serjoznih vtrat Amerikanska legka artileriya bula neefektivnoyu proti kam yanih ukriplen mista Meksikanski vijska pid komanduvannyam generala Pedro de Ampudya ta irlandci katoliki sho pokinuli amerikansku armiyu ta priyednalisya do meksikanciv silno vskladnili zhittya amerikanskim soldatam Prote pihotnij zagin i tehaski rejndzheri zahopili chotiri pagorbi na zahid vid mista Ce dodalo amerikancyam sili shturmuvati misto iz zahodu ta shodu Opinivshis u misti amerikanci zahoplyuvali budinok za budinkom kozhen ochishavsya za dopomogoyu zapalnih snaryadiv yaki vikoristovuvalisya yak primitivni granati Vreshti resht ci diyi vidtisnili lyudej Ampudi na centralnu ploshu mista de gaubici primusili Ampudyu pochati peregovori Tejlor pogodivsya na evakuaciyu meksikanskoyi armiyi a opislya 8 tizhnevogo peremir ya na povernennya dlya zdachi mista Pid tiskom Vashingtona prote Tejlor porushiv peremir ya ta zajnyav misto Saltilo na pivden vid Monterreya Santa Anna poklav vidpovidalnist za vtratu Monterreya j Saltillo na Ampudyu poniziv jogo na posadi ta vidpraviv komanduvati nevelikim artilerijskim bataljonom Bitva pri Buena Visti 22 lyutogo 1847 roku Santa Anna osobisto virushiv na pivnich z 20 tisyachnim vijskom shob bitisya z Tejlorom Tejlor okopavsya na girskomu perevali nedaleko vid mayetku Buena Vista z 4600 soldatami Santa Anna strazhdav vid dezertirstva po dorozi na pivnich i pribuv tilki z 15 tis stomlenih soldativ U tu zh nich vid postaviv vimogu amerikancyam negajno zdatisya ale otrimav vidmovu Na nastupnij ranok Santa Anna atakuvav amerikanski poziciyi z flangu vidpravivshi svoyu kavaleriyu ta deyaku chastinu pihoti vgoru po krutomu shilu z yakih skladavsya pereval todi yak pihotnij pidrozdil atakuvav po centru vprodovzh dorogi sho vela do Buena Visti Vidbulasya lyuta bitva pid chas yakoyi amerikanci buli majzhe rozbiti ale vse taki vryatovani artilerijskim vognem kapitana Brekstona Bregga j kinnimi missisipskimi strilcyami Dzheffersona Devisa Zaznavshi povnoyi porazki Santa Anna vidstupiv nastupnoyi nochi zalishivshi Tejloru kontrol nad Pivnichnoyu Meksikoyu Tejlor piznishe vikoristovuvav Bitvu pri Buena Visti yak centralnij punkt svoyeyi uspishnoyi prezidentskoyi kampaniyi 1848 roku Kampaniya v centralnij Meksici Obloga Verakrusa Tim chasom zamist posilennya armiyi Tejlora dlya prodovzhennya nastupu prezident Polk vidpraviv drugu armiyu pid komanduvannyam Vinfilda Skotta yaku dostavili morem u port Verakrus dlya vtorgnennya v centralni rajoni Meksiki Polk ne doviryav Tejloru yakij yak vin vvazhav viyaviv nekompetentnist u Bitvi pri Monterreyi pogodivshis na peremir ya i krim togo mig rozglyadati jogo yak politichnogo supernika v Bilomu Domi Skott proviv pershe v istoriyi SShA krupne desantuvannya pri pidgotovci do oblogi Verakrusa Zagin z 12 tis dobrovolciv i soldativ uspishno rozvantazhiv zapasi zbroyu ta konej nedaleko vid miskih stin U zagoni takozh buli Robert Li ta Misto zahishav meksikanskij general Huan Morales z 3400 soldatami Minometi j morska artileriya pid komanduvannyam komandora Mettyu Perri vikoristovuvalisya dlya rujnuvannya miskih stin i psihologichnoyi diyi na zahisnikiv Misto vidpovidalo yak moglo svoyeyu vlasnoyu artileriyeyu V rezultati trivalij vognyanij val zlomiv volyu meksikanskoyi storoni do oporu chiselno perevershuyuchomu suprotivnikovi i voni zdali misto pislya 12 dennoyi oblogi Amerikanci vtratili 80 cholovik todi yak meksikanci vtratili blizko 180 cholovik ubitimi ta poranenimi polovinu z yakih stanovilo civilne naselennya Pid chas oblogi amerikanci pochali vmirati vid malyariyi Voyini Amerikanskoyi Armiyi v Mehiko stolici Meksiki Pislya vzyattya mista Skott rushiv na zahid ubik Mehiko z 8500 zdorovimi voyinami todi yak Santa Anna vstanoviv oboronni poziciyi v kanjoni navkolo golovnoyi dorogi na piv shlyahu do Mehiko v rajoni sela Serro Gordo Santa Anna roztashuvav v okopah 12 tis soldativ i artileriyu nacilenu na dorogu uzdovzh yakoyi yak ochikuvalosya povinen projti Skott Prote Skott poslav upered 2600 dragun i meksikanska artileriya peredchasno vidkrila vogon chim rozkrila svoyi poziciyi Zamist togo shob rushiti po golovnij dorozi vijsko Skotta pishlo cherez diku miscevist na pivnich rozstavlyayuchi svoyu artileriyu na visochinah i povilno obhodyachi meksikanciv z flangu Hocha na toj chas Santa Anna znav pro poziciyi amerikanciv jogo vijsko bulo negotove do ataki sho vidbulas piznishe Meksikanska armiya bula rozbita Amerikanci vtratili 400 cholovik meksikanci ponad 1000 a 3000 potrapilo v polon U travni Skott dosyag Puebli u toj chas drugogo za rozmirom mista Meksiki Unaslidok vorozhosti zhiteliv do Santa Anni misto zdalosya bez oporu 15 travnya V ostannij bitvi vijni armiyi Skotta protistoyav lishe nevelichkij zagin zahisnikiv sered yaki bulo bagato kadetiv yakij vzhe ne mig zupiniti nastupayuchu armiyu Pislya padinnya zamku 13 veresnya 1847 roku Mehiko opinivsya vidkritim i skoro buv zahoplenij Zakinchennya vijniTeritorialni vtrati Meksiki za Dogovorom Gvadalupe Idalgo 1848 chervonij kolir ta Pokupkoyu Gadsdena 1853 pomaranchevij Dogovir Gvadalupe Idalgo pidpisanij 2 lyutogo 1848 roku poklav kinec vijni j dav SShA nezaperechnij kontrol nad Tehasom a takozh nad teritoriyeyu suchasnih shtativ Kaliforniya Nevada Yuta ta chastinoyu teritorij Kolorado Arizoni Nyu Meksiko j Vajomingu Natomist Meksika otrimala 18 mln 250 tis dol SShA ekvivalentni 627 mln 500 tis dol po kursu seredini 2000 h rr Spochatku stattya 10 dogovoru garantuvala sho SShA viznayut meksikanskih ta ispanskih zemlevlasnikiv i sho meksikanci yaki zhivut na zahoplenih zemlyah otrimayut rivni prava z amerikanskimi gromadyanami Ale cya stattya bula vikreslena z dogovoru pid chas ratifikaciyi Senatom SShA U 1853 roci v tak zvanij Pokupci Gadsdena Spolucheni Shtati zaplatili dodatkovi 10 mln dolariv za teritoriyu suchasnoyi pivdennoyi Arizoni j pivdennogo Nyu Meksiko dlya prokladennya pivdennogo marshrutu transkontinentalnoyi zaliznici Zakupivlya chastkovo bula priznachena finansovo kompensuvati Meksici vtratu zemel pid chas Amerikano meksikanskoyi vijni Porazka Meksiki u vijni proti SShA bula zumovlena peredusim vidstalistyu yiyi ekonomiki yaka zberigala kolonialni risi Krayina ne mala promislovosti zokrema ne viroblyala zbroyi i vijskovih materialiv Armiya bula chastkovo ozbroyena krem yanimi mushketami a v osnovnomu lukami strilami nozhami tesakami laso Meksikanska armiya ukomplektovuvalasya z indianciv i peoniv shlyahom primusovogo verbuvannya Ti sluzhili neohoche j za pershoyi lipshoyi nagodi dezertiruvali Intendantska i medichna sluzhbi v armiyi buli vidsutni Soldati goduvali armiyu suprovodzhuvali velichezni obozi z druzhinami i ditmi vijskovih Zasobi vidileni dlya utrimannya armiyi rozkradali komandiri Meksikanska armiya nalichuvala velicheznu kilkist generaliv yaki postijno veli mizh soboyu borotbu za vladu i vlashtovuvali perevoroti Protyagom 18 misyaciv vijni v Meksici zminilosya sim prezidentiv Za takih obstavin godi bulo spodivatis na peremogu RezultatiLyudski vtrati Hocha 13 tis amerikanskih soldativ zaginulo pid chas vijni tilki blizko 1700 z nih bulo vbito v boyah Reshta pomerli vid ran i hvorob a razom z poranenimi ta nepryamimi vtratami povni vtrati sklali blizko 45 tis abo 40 vsogo skladu armiyi SShA Meksikanski vtrati ocinyuyutsya v 25 tis cholovik Odnij z prichin bilshih vijskovih vtrat z boku Meksiki bula nizhcha yakist ozbroyennya Meksikanska armiya vikoristovuvala britansku vognepalnu zbroyu chasiv napoleonivskih voyen todi yak amerikanski vijska mali najsuchasnishu zbroyu viroblenu v SShA Krim togo taktichna pidgotovka meksikanskih vijsk bula nizhchoyu Napriklad meksikanski soldati buli navcheni strilyati zi svoyih gvintivok trimayuchi yih vilno na rivni stegna todi yak amerikanci vikoristovuvali nabagato pricilnishij sposib strilbi z uporom u pleche j bachennyam cili vzdovzh stvola Aktivnu uchast u vijni z boku Meksiki brav San Patricios grupa soldativ z kilkoh soten irlandskih immigrantiv yaki pokinuli armiyu SShA j perejshli na bik meksikanskoyi armiyi Bilshist z nih bula vbita v Bitvi pri Churubusko Blizko sotni bulo zahopleno ta povisheni yak dezertiri Ostannij amerikanskij uchasnik konfliktu Oven Tomas Edgar pomer 3 veresnya 1929 u vici 98 rokiv Znachennya Meksika vtratila bilshe 1 3 mln kvadratnih kilometriv abo majzhe polovinu svoyeyi teritoriyi Vijna viklikala vidchuttya nacionalnoyi yednosti v Meksici yake vtratilosya z momentu zakinchennya vijni za nezalezhnist u 1821 roci Vijna takozh privela do poyavi novogo klasu politikiv u Meksici yakim vdalosya perervati panuvannya Santa Anni nad Meksikoyu i zreshtoyu progolositi liberalnu respubliku v 1857 roci Odnimi z pershih dij respubliki bulo uhvalennya kilkoh zakoniv yaki spriyali j prosuvali kolonizaciyu rozlogih i malonaselenih pivnichnih meksikanskih shtativ shob takim chinom uniknuti podalshih teritorialnih vtrat Aneksovani teritoriyi naselyali priblizno 1000 meksikanskih simej u Kaliforniyi j 7000 simej u Novij Meksici Deyaki povernulisya nazad u Meksiku a perevazhna bilshist zalishilasya ta stali gromadyanami SShA Za misyac do zakinchennya vijni prezident Polk buv rozkritikovanij Palatoyu Predstavnikiv u popravci do rezolyuciyi yaka nagorodzhuvala generala Tejlora za vijskovi zaslugi nazivayuchi vijnu neobov yazkovoyu ta nekonstitucijno rozpochatoyu prezidentom Spoluchenih Shtativ Za ciyeyu kritikoyu u yakij vazhlivu rol grav kongresmen Avraam Linkoln bula zdijsnena retelna perevirka Kongresom pershoprichin vijni vklyuchayuchi faktichni sumnivi v pretenziyah vislovlenih prezidentom Polkom Na golosuvanni zgidno z kursom partiyi vsi vigi pidtrimali popravku Ataka Linkolna zipsuvala jogo politichnu kar yeru v Illinojsi de vijna bula populyarna i Linkoln ne projshov perevibori U bilshosti Spoluchenih Shtativ peremoga j pridbannya novih zemel porodila hvilyu patriotizmu krayina takozh otrimala pivdennu polovinu Oregonu zgidno z dogovorom 1846 roku z Velikoyu Britaniyeyu Za period vijni armiya zrosla z 6 do 115 tis cholovik Peremoga zdavalosya zdijsnila viru gromadyan u priznachennya yihnoyi krayini V toj zhe chas vig Ralf Valdo Emerson kritikuvav vijnu yak zasib dosyagnennya priznachennya Ameriki Vin viznavav sho bilshist velikih rezultativ v istoriyi zdijsneni ganebnimi zasobami Hocha vigi buli proti vijni voni zrobili Zakari Tejlora svoyim kandidatom u prezidenti na viborah 1848 roku nagorodzhuyuchi jogo za armijsku starannist ale v toj zhe chas priglushayuchi kritiku v jogo adresu z privodu samoyi vijni Na vidirvanij teritoriyi piznishe utvorilisya ninishni shtati Tehas Kaliforniya Nyu Meksiko Arizona Nevada Yuta chastini shtativ Kolorado Vajoming i Kanzas bagati silskogospodarski i skotarski rajoni de buli takozh vidkriti veliki zapasi nafti prirodnogo gazu ta inshi korisni kopalini Yak kompensaciyu SShA zobov yazuvalisya splatiti Meksici tilki 15 miljoniv dolariv dlya porivnyannya tilki za tri roki z 1848 go do 1850 go SShA dobuli v Kaliforniyi zolota na sumu 51669767 dolariv Monument u pam yat geroyiv kadetiv na tli zamku Chapultepek U 1880 h rokah Uliss Grant yakij sluzhiv pid komanduvannyam Tejlora nazvav cej konflikt zlovmisnoyu vijnoyu yaka zvela na Spolucheni Shtati karu nebesnu u formi gromadyanskoyi vijni Pivdenne povstannya v znachnij miri bulo naslidkom meksikanskoyi vijni Naciyi yak i lyudi karayutsya za svoyi grihi Mi otrimali svoye pokarannya v najkrovoprolitnishij i najdorozhchij vijni suchasnosti U Mehiko v buv zvedenij Monument geroyam kadetam sho vshanovuye pam yat geroyichnogo zhertvoprinesennya shistoh pidlitkiv kadetiv yaki bilisya do smerti ne bazhayuchi zdavatisya amerikanskim zagarbnikam u hodi 18 veresnya 1847 roku Monument ye vazhlivim patriotichnim miscem u Mehiko 5 bereznya 1947 roku opislya priblizno sta rokiv pislya bitvi prezident SShA Garri Trumen poklav vinok do monumenta j ushanuvav geroyiv hvilinoyu movchannya PrimitkiThe Mexican War Lone Star Internet Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 6 travnya 2007 Lee R The History Guy The Mexican American War Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 5 travnya 2007 Donald Fithian Stevens Origins of Instability in Early Republican Mexico 1991 r 11 Miguel E Soto The Monarchist Conspiracy and the Mexican War in Essays on the Mexican War ed by Wayne Cutler Texas A amp M University Press 1986 pp 66 67 Global Security Arhiv originalu za 12 kvitnya 2007 Procitovano 6 travnya 2007 The Battle of Dominguez Rancho The California State Military Museum Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 12 travnya 2007 The Battle of San Pasqual Wandering Lizard Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 12 travnya 2007 The Battle of Natividad The California State Military Museum Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 12 travnya 2007 Igor Sharov Harakteri Novogo Svitu K ArtEk 2018 C 100 115 ISBN 978 617 7289 69 1 ukr Arhiv originalu za 17 sichnya 2016 Procitovano 23 travnya 2022 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2016 Procitovano 23 travnya 2022 Igor Sharov Harakteri Novogo svitu K Art Ekonomi 2018 S 172 ISBN 978 617 7289 69 1 Personal Memoirs of General U S Grant Project Gutenberg Arhiv originalu za 20 chervnya 2013 Procitovano 6 travnya 2007 PosilannyaThe Handbook of Texas Online Mexican War 11 bereznya 2016 u Wayback Machine angl The Mexican War 24 kvitnya 2007 u Wayback Machine angl Mexican American War Resources 6 travnya 2007 u Wayback Machine angl Lone Star Internet 24 kvitnya 2007 u Wayback Machine angl PBS site of US Mexican war program 2 zhovtnya 2003 u Wayback Machine angl Treaty of Guadalupe Hidalgo and related resources at the U S Library of Congress 27 kvitnya 2007 u Wayback Machine angl Smithsonian teaching aids for Establishing Borders The Expansion of the United States 1846 48 9 listopada 2020 u Wayback Machine angl angl LiteraturaB M Gonchar Amerikansko meksikanska vijna 1846 48 Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 1 760 s ISBN 966 316 039 H B M Gonchar Rio Grande konflikt 1846 Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812s ISBN 966 316 045 4 Igor Sharov Harakteri Novogo svitu K Art Ekonomi 2018 S 170 173 ISBN 978 617 7289 69 1 Igor Sharov Harakteri Novogo Svitu K ArtEk 2018 C 100 115 ISBN 978 617 7289 69 1 Pershodzherela Polk James Polk The Diary of a President 1845 1849 Covering the Mexican War the Acquisition of Oregon and the Conquest of California and the Southwest edited by Allan Nevins 1929 Personal Memoirs of Ulysses S Grant Arhivovano 20 chervnya 2013 u WebCite z Prektu Gutenberg Oglyadi Bauer K Jack The Mexican War 1846 1848 Macmillan 1974 Crawford Mark Heidler Jeanne T Heidler David Stephen eds Encyclopedia of the Mexican American War 1999 ISBN 1 57607 059 X De Voto Bernard Year of Decision 1846 1942 Mayers David Fernandez Bravo Sergio A La Guerra Con Mexico Y Los Disidentes Estadunidenses 1846 1848 The War with Mexico and US Dissenters 1846 48 Secuencia Mexico 2004 59 32 70 ISSN 0186 0348 Meed Douglas The Mexican War 1846 1848 2003 A short survey Rodriguez Diaz Maria Del Rosario Mexico s Vision of Manifest Destiny During the 1847 War Journal of Popular Culture 2001 35 2 41 50 ISSN 0022 3840 Smith Justin Harvey The War with Mexico 2 vol 1919 Pulitzer Prize winner Robert Glass Cleland A History of California The American Period Published 1922 The Macmillan company 512 pages The Works of Hubert Howe Bancroft Volume 22 History of California 1886 Vijskova literatura Bauer K Jack Zachary Taylor Soldier Planter Statesman of the Old Southwest Louisiana State University Press 1985 Eisenhower John So Far From God The U S War with Mexico Random House New York 1989 Frazier Donald S The U S and Mexico at War Macmillan 1998 Hamilton Holman Zachary Taylor Soldier of the Republic 1941 Johnson Timothy D Winfield Scott The Quest for Military Glory University Press of Kansas 1998 Foos Paul A Short Offhand Killing Affair Soldiers and Social Conflict during the Mexican American War 2002 Lewis Lloyd Captain Sam Grant 1950 Winders Richard Price Mr Polk s Army Texas A amp M Press College Station 1997 Politichna i diplomatichna Albert J Beveridge Abraham Lincoln 1809 1858 Volume 1 1928 Brack Gene M Mexico Views Manifest Destiny 1821 1846 An Essay on the Origins of the Mexican War 1975 Fowler Will Tornel and Santa Anna The Writer and the Caudillo Mexico 1795 1853 2000 Gleijeses Piero A Brush with Mexico Diplomatic History 2005 29 2 223 254 ISSN 0145 2096 debates in Washington before war Graebner Norman A Empire on the Pacific A Study in American Continental Expansion New York Ronald Press 1955 Graebner Norman A Lessons of the Mexican War Pacific Historical Review 47 1978 325 42 Graebner Norman A The Mexican War A Study in Causation Pacific Historical Review 49 1980 405 26 Krauze Enrique Mexico Biography of Power Harpers 1997 Pletcher David M The Diplomacy of Annexation Texas Oregon and the Mexican War University of Missouri Press 1973 Price Glenn W Origins of the War with Mexico The Polk Stockton Intrigue University of Texas Press 1967 Robinson Cecil The View From Chapultepec Mexican Writers on the Mexican American War University of Arizona Press Tucson 1989 Ruiz Ramon Eduardo Triumph and Tragedy A History of the Mexican People Norton 1992 Schroeder John H Mr Polk s War American Opposition and Dissent 1846 1848 University of Wisconsin Press 1973 Sellers Charles G James K Polk Continentalist 1843 1846 Princeton University Press 1966 Smith Justin Harvey The War with Mexico 2 vol 1919 Pulitzer Prize winner Weinberg Albert K Manifest Destiny A Study of Nationalist Expansionism in American History Johns Hopkins University Press 1935 Yanez Agustin Santa Anna Espectro de una sociedad 1996 Cya stattya ye kandidatom do pokrashennya z 1