Авраа́м Лі́нкольн (також — Ейбрагам, Абрагам; англ. Abraham Lincoln [ˈeɪbrəhæm ˈlɪŋkən]); 12 лютого 1809 — 15 квітня 1865) — 16-й президент США (з березня 1861 до квітня 1865), перший президент від Республіканської партії, визволитель американських рабів. Авраам Лінкольн очолював США в період Громадянської війни. Його вважають національним героєм США.
Авраам Лінкольн Abraham Lincoln | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
4 березня 1861 — 15 квітня 1865 | ||
Попередник: | Джеймс Б'юкенен | |
Наступник: | Ендрю Джонсон | |
Народження: | 12 лютого 1809![]() | |
Смерть: | 15 квітня 1865 (56 років)![]() | |
Причина смерті: | d | |
Поховання: | d | |
Країна: | США[1] і Сан-Марино | |
Релігія: | Баптизм/ без деномінації | |
Партія: | Республіканська партія | |
Рід: | d | |
Батько: | Томас Лінкольн | |
Мати: | Ненсі Ханкс | |
Шлюб: | Мері Тодд Лінкольн (англ. Mary Todd Lincoln) | |
Діти: | 4 сини: Роберт Тодд Лінкольн Едвард Бейкер Лінкольн Вільям Воллес Лінкольн Томас Лінкольн | |
Військова служба | ||
Роки служби: | 1861–1865 | |
Приналежність: | Армія США | |
Звання: | Капітан | |
Битви: | Війна Чорного Яструба Громадянська війна у США | |
Автограф: | ![]() | |
| ||
| ||
|
Прокламація Лінкольна про визволення рабів на території Конфедерації 22 вересня 1862 р. дала поштовх 13-й поправці до американської конституції (1865 р.), яка повністю скасувала рабство у США. Ця прокламація переконала закордонні держави, зокрема Англію, не підтримувати повсталі штати.
Біографія
Юні роки
Авраам Лінкольн народився 12 лютого 1809 р. у штаті Кентуккі в родині бідного фермера. Весь його добробут залежав від клаптика землі, на якому працювали батьки Авраама, Томас і . З дитинства Авраам звик тяжко працювати, допомагаючи батькам обробляти землю, полюючи і збираючи лісові ягоди. Американських фермерів на початку XIX ст. підстерігало багато небезпек: напади індіанців, епідемії, виснаження землі змушували їх часто переїжджати з місця на місце. Наприкінці 1816 року родина Лінкольнів переїхала в штат Індіана. 5 жовтня 1818 року померла мати Авраама, Ненсі, й через рік, 2 грудня 1819 року батько одружився вдруге на Сарі-Буш Джонстон. Вона була вдовою із трьома власними дітьми, що стала доброю подругою для Авраама та його старшої сестри — Сари.
Важке фермерське життя перешкодило одержати Авраамові навіть початкову освіту. Сам він про це говорив так:
![]() | Безперечно, що, коли я досяг повноліття, я знав небагато. Однак я абияк читав, розмірковував і писав, і це було усе, що я міг | ![]() |
Рятували його природна допитливість, відмінна пам'ять, постійна тяга до самоосвіти. Він дуже любив читати. Улюбленими книгами його дитинства були «Робінзон Крузо», «Байки Езопа» й «Історія Сполучених Штатів».
Лінкольн всього в житті домігся власними зусиллями. Почавши в 21-річному віці самостійне життя, він перебрав багато професій. Працював землеміром, комірником, лісорубом, поштовим службовцем, навіть воював з індіанцями. У полоні (декілька років) Лінкольн вивчив право, розраховуючи одержати ліцензію адвоката. У коло його інтересів входили також історія і філологія, він самостійно вивчав механіку і математику. Живучи серед простих людей, Лінкольн завоював авторитет успіхами в спортивних змаганнях, особливо в боротьбі.
Природа нагородила Лінкольна індивідуальною зовнішністю. Величезного росту, з незвичайно довгими руками і ногами, його фігура виділялася в будь-якій юрбі. Один із сучасників Лінкольна згадував, що від нього віяло магнетизмом і енергією, що притягали до нього людей.
Шлюб та діти
Першою романтичною зацікавленістю Лінкольна була Енн Рутледж, яку він зустрів у час свого першого приїзду до Нью-Сейлема. Вони мали стосунки до 1835 року, але не були офіційно заручені. Енн Рутледж померла у 22-річному віці 22 серпня 1835 року, імовірніше за все, від черевного тифу. 1840 року Лінкольн познайомився з Мері Тод, дівчиною з Кентуккі (англ. Mary Todd, роки життя — 1818—1882) і 4 листопада 1842 року вони одружилися. Мері народила чотирьох синів, з яких тільки старший — Роберт Тодд Лінкольн прожив досить довго. народився 10 березня 1846 року і помер 1 лютого 1850 в Спрінгфілді. народився 21 грудня 1850 і помер 20 лютого 1862 у Вашингтоні, під час президентства батька. Томас Лінкольн народився 4 квітня 1853, помер 16 липня 1871 року в Чикаго.
Політична кар'єра
У 1832 році Лінкольн уперше взяв участь у виборах, проте, посів лише 8-е місце на виборах у законодавчі збори штату Іллінойс. У 1834 році молодого політика обрано за списком партії вігів до Законодавчих зборів штату Іллінойс. Там він пройшов відмінну політичну школу, завоювавши авторитет серед колег. У 1836 році Лінкольн склав складний іспит і одержав право на власну адвокатську практику. Ставши юристом, він перебрався в місто Спрингфілд (Іллінойс). Лінкольн вперше в житті почав добре заробляти. Для цього йому доводилося практикувати не тільки в Спрингфілді, але по всьому судовому окрузі. Щовесни і восени він верхи на коні Старий Боб чи в колясці проїжджав сотні миль по малонаселених преріях від одного сільця до іншого, розбираючись у позовах фермерів. Справи по більшій частині були дрібними, а гонорари за них — незначними. Глибокими знаннями юриспруденції і безкорисливістю Лінкольн домігся популярності в штаті Іллінойс.
Наступною сходинкою в політичній кар'єрі Авраама Лінкольна стало його обрання до Палати представників Конгресу США в 1847 р. Робота в конгресі відкривала можливість претендувати на місце в уряді країни. Однак Лінкольну не вдалося цього разу виділитися серед американських законодавців. Більш того, виступивши проти американської агресії в Мексиці і політики президента Джеймса Полка, Лінкольн нажив собі багато політичних ворогів. Справа була в тому, що США в той час вели активну політику по захопленню земель сусідніх країн, особливо Мексики. За допомогою зброї і грошей американці за першу половину XIX століття збільшили свою територію в 3,5 рази. Більшість агресивного населення країни підтримували загарбницькі дії уряду. Лінкольн, за переконаннями супротивник воєн, рішуче висловився проти американського вторгнення в Мексику. Оцінюючи дії уряду, він заявляв, що
![]() | Політичний курс демократів веде до нових воєн, територіальних захоплень, до подальшого поширення рабства | ![]() |
Коли в 1849 році термін його перебування в палаті представників минув, він навіть не намагався виставити знову свою кандидатуру. Повернення з конгресу додому в Спрингфілд (Іллінойс) ознаменувало настання гіршого періоду в житті Лінкольна: він втратив політичну популярність, його адвокатська практика значно зменшилася, з'явилися великі борги. Але за наступних три-чотири років завдяки завзятості та знанням Лінкольн став провідним юристом штату Іллінойс. Взявшись за ту чи іншу справу, він завжди домагався досконального розслідування, до тонкостей знав стосовні до справи закони, умів перебороти усі формальності й добратися до суті питання. Подорожуючи по судовому окрузі, він відновив колишню популярність.
У січні 1849 року Авраам Лінкольн вніс до Конгресу білль про заборону рабства у федеральному окрузі Колумбія. Поправку відхилили, хоч позиція в цілому була надзвичайно поміркованою. Скасування рабства в столиці США не означало його остаточного знищення і було важливим, радше, з морально-етичного погляду: столицю держави, яка претендувала на першість на американському континенті, мали населяти вільні люди.
- Вступ на посаду (інавгурація) Лінкольна.
- Лінкольн з сином Тодом
- Художник Джорж Гілі (George Healy). Портрет Лінкольна в Білому Домі.
Перша невдала спроба сил у Конгресі не змусила Лінкольна відмовитися від політичної діяльності. Він зовсім не збирався обмежувати себе роботою адвоката і приєднався до утвореної 25 лютого 1854 року Республіканської партії. У цей час політична боротьба усередині США йшла навколо питання про незасвоєні землі на заході країни і про території, відібрані у інших країн. Південні штати, де процвітало плантаційне рабовласницьке господарство, хотіли поширити рабство і на нові території Північних штатів, де рабства тоді не було, вважали, що ці землі повинні дістатися вільним фермерам і промисловій буржуазії.
Обрання Президентом США. Громадянська Війна
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDBWdFlXNWphWEJoZEdsdmJsOXdjbTlqYkdGdFlYUnBiMjR1YW5Cbkx6TXdNSEI0TFVWdFlXNWphWEJoZEdsdmJsOXdjbTlqYkdGdFlYUnBiMjR1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Політичні та громадські організації, які протистояли рабовласництву, утворили в 1854 році Республіканську партію, одним із засновників котрої був Авраам Лінкольн. У травні 1860 року Республіканська партія ухвалила рішення висунути Авраама Лінкольна кандидатом у президенти США. 6 листопада 1860 року з перевагою майже в півмільйона голосів він переміг. Перемога на президентських виборах 1860 року кандидата Республіканської партії Авраама Лінкольна стала для рабовласників сигналом небезпеки і призвела до сецесії, виходу зі складу Союзу. 20 грудня 1860 року приклад подала Південна Кароліна, її наслідували: Міссісіпі (9 січня 1861), Флорида (10 січня 1861), Алабама (11 січня 1861), Джорджія (19 січня 1861), Луїзіана (26 січня 1861).
Політичні вороги президента відокремилися від країни, створивши Конфедерацію Південних рабовласницьких штатів. 11 штатів прийняли конституцію та обрали своїм президентом колишнього сенатора від штату Міссісіпі Джефферсона Девіса, який разом з іншими керівниками країни заявив, що на їхній території рабство буде існувати «вічно». Столицею Конфедерації стало алабамське місто Монтгомері, а після приєднання Вірджинії — Ричмонд. Ці штати займали 40 % всієї території США з населенням 9,1 млн осіб, у тому числі понад 3,6 млн негрів. 7 жовтня до складу Конфедерації увійшла Індіанська територія, населення якої не було лояльне ані до Конфедерації, ані до уряду США. У складі Союзу залишилося 23 штати, включаючи рабовласницькі Делавер, Кентуккі, Міссурі та Меріленд, які не без боротьби зберегли лояльність федеральному Союзу. Населення Союзу перевищувало 22 млн осіб, на його території розташовувалася практично вся промисловість країни, 70 % залізниць, 81 % . У країні почалася громадянська війна 1861-65 років.
8 листопада 1864 року Лінкольна вдруге обрано президентом США, він отримав перемогу над генералом Мак-Кленаноном з різницею в 10 %. Лінкольн направляв воєнні дії і всіляко сприяв перемозі над повсталими штатами. Перемогу отримали північні штати на чолі з Лінкольном, а країну врятували від розпаду.
Лінкольн виступав за скасування помсти переможеним конфедератам, але виконав свої наміри і скасував рабство на території всієї країни. Кількість його політичних ворогів знову зросла. У південних штатах навіть поставили монумент генералу-конфедерату Роберту Лі, який програв у війні.
У роки президентства Лінкольна побудували трансконтинентальну залізницю, що тісніше зв'язало Схід і дикий тоді Захід США. Було вирішено і земельне питання. Лінкольн виступав за введення афроамериканців у сучасне суспільство, що багатьма сприймалося сміливим і революційним. США десятиліттями вирішували цю проблему вже після вбивства 16-го президента.
Стандартизація долара і Секретна служба
У 1860 році була створена Секретна служба США. Первинним завданням співробітників служби була боротьба з фальшивомонетниками і підробками доларів. Президент Лінкольн наважився приборкати ще і зухвалих банкірів, що самотужки друкували гроші. Лінкольн ввів єдиний долар і зробив друк грошей державною монополією.
Вбивство
Авраам Лінкольн загинув від руки Джона Вілкса Бута, актора, ярого прихильника конфедератів. Спочатку Бут планував викрасти Лінкольна, сподіваючись виміняти його на бранців-конфедератів. 11 квітня 1865 року він прослухав промову президента, в якій той оголосив про надання афроамериканцям виборчих прав, і, обурений, змінив свої плани. Довідавшись, що перша леді прийде на виставу до театру Форда, він ретельно спланував операцію — його прихильники повинні були вбити віцепрезидента Ендрю Джонсона та держсекретаря Вільяма Сюворда.
Лінкольн прибув до театру, щоб переглянути п'єсу «Наш американський кузен» 14 квітня 1865 року без свого охоронця Ворда Лемона. Президент займав державну ложу. Бут прокрався ззаду і дочекався найсмішнішої на його думку репліки в п'єсі, сподіваючись, що регіт заглушить звук пострілу. Коли розпочався сміх Бут застрибнув до ложі і майже впритул вистрілив у голову. Майор Ретбоун негайно ж схопився з ним, але його Бут поранив ножем. Вбивця вистрибнув на сцену й вигукнув «Sic semper tyrannis!» (латиною: «Отак завжди з тиранами!»). Йому вдалося втекти, попри те, що він зламав ногу, зіскакуючи з ложі. Його упіймали через 12 днів у Вірджинії, поранивши при захопленні. Незабаром він помер від ран.
Військовий хірург Чарлз Ліл одразу ж оцінив рану Лінкольна як смертельну. Президента перевезли через вулицю в будинок Петерсена, де впродовж 9 годин він лежав у комі. Викликані військові хірурги за допомогою щупа виявили кулю та уламки черепа на 15-сантиметровій глибині в мозку. 15 квітня о 7 годині 22 хвилини ранку президента оголосили мертвим. Тіло Лінкольна провезли траурною процесією територією кількох штатів до Іллінойсу. Поховали його на Окриджському цвинтарі в Спрингфілді, насипавши над ним могилу заввишки 54 метри. До 1874 року на могилі встановили кілька бронзових пам'ятників президенту. Для того, щоб запобігти викраденню тіла з метою вимоги викупу, в 1901 році тіло ексгумували й знову поховали в бетонному блоці.
Підсумки президентства та історичне значення Авраама Лінкольна
Громадянська війна стала найкривавішим військовим конфліктом в історії Сполучених Штатів і найважчим випробуванням для американської демократії. Авраам Лінкольн став центральною історичною фігурою у свідомості американського народу, людиною, що запобігла розпаду Сполучених Штатів і який зробив значний внесок у становлення американської нації і скасування рабства як основної перешкоди для подальшого нормального розвитку країни. Лінкольн започаткував модернізації Півдня, емансипації рабів. Йому належить формулювання основної мети демократії: «Уряд, створений народом, з народу і для народу». У його президентство була також прокладена трансконтинентальна залізниця до Тихого океану, розширена система інфраструктури, створена нова банківська система, вирішена аграрна проблема.
Однак після закінчення війни перед країною стояли багато проблем, у тому числі і згуртування нації і зрівняння прав темношкірих і білих. Почасти ці проблеми досі[] стоять перед американським суспільством. Після вбивства Лінкольна економіка Сполучених Штатів надовго стала найдинамічнішою економікою світу, що дозволило країні на початку XX століття вийти у світові лідери. Багато в чому його особисті якості дозволили мобілізувати сили держави і об'єднати країну. Лінкольн дотримувався суворих моральних принципів, мав почуття гумору, але був схильний і до сильної меланхолії.
І донині Авраама Лінкольна вважають одним з найбільш інтелектуальних президентів Сполучених Штатів. На знак подяки американського народу у Вашингтоні шістнадцятому президентові Аврааму Лінкольну спорудили меморіал як одному з чотирьох президентів, що визначили історичний розвиток Сполучених Штатів Америки.
Цікаві факти
- Лінкольн був неймовірно високою людиною (193 см), а його довгий капелюх додавав його зросту ще кілька дюймів. Капелюх він використовував не лише як предмет моди, але ще і як сховище грошей, листів і важливих записів. Його називали «димохідним», оскільки він нагадував трубу.
- Коли Лінкольн був ще простим адвокатом, стався випадок, який увійшов в історію США: один із секретарів суду був оштрафований за образу судді. Діло було так. Лінкольн увійшов до зали, коли вже йшло засідання суду, підійшов до одного з секретарів і розповів йому таку смішну історію, що той не витримав і голосно розреготався. Розгніваний суддя промовив: «Я вимагаю покласти край цьому неподобству, так що можете оштрафувати себе на п'ять доларів». Тоді це були досить пристойні гроші. Секретар вибачився перед суддею і всіма присутніми, заплатив штраф, але сказав, що почутий анекдот коштував такої суми. Після закінчення засідання суддя підкликав цього секретаря і попросив розповісти анекдот від Лінкольна. Прослухавши його, він теж не зміг втриматися від сміху і ледве вимовив: «Можете забирати свій штраф назад». Тож цей випадок говорить, що Лінкольн мав прекрасне почуття гумору, анекдот так і не розпізнали. Багато хто думає що він про політику, але точної інформації немає.
- З сином Лінкольна, Робертом Лінкольном, постійно траплялися якісь нещастя. Роберт Тод Лінкольн був присутній при замахах на трьох президентів: свого батька, президента Гарфілда і президента Маккінлі. Після останнього випадку він відмовився відвідувати державні заходи. Інший цікавий факт про Роберта: його врятував від жахливої аварії потягу ніхто інший, як Едвін Бут. Едвін Бут був братом вбивці його батька, Джона Бута.
- Тіло Лінкольна було перепоховано 17 разів. Це відбувалося або через реконструкцію гробниці, або з причин безпеки. При цьому шість разів його труну відкривали. Тільки в 1901 році, через 36 років після смерті, президент знайшов остаточний спокій. Існує повір'я, що привид Лінкольна часто відвідує Білий дім.[]
- Серед американських героїв Лінкольн продовжує мати унікальну привабливість для своїх співвітчизників, а також для людей інших країн. Ця чарівність походить від його дивовижної історії життя — підйому від скромного походження, драматичної смерті — і від його особливо людської та гуманної особистості, а також від його історичної ролі рятівника.[]
- Він народився в один день в один рік,що і англійський науковець та творець теорії еволюції Чарльз Дарвін(12 лютого 1809 р.)
Вшанування пам'яті
Меморіал Лінкольна
Пам'ять про Лінкольна увічнена в меморіалі, розташованому на Еспланаді в центрі Вашингтона в 1914—1922 роках, що символізує віру президента в те, що всі люди повинні бути вільними. Будівля символізує США, її підтримують 36 колон (за кількістю штатів за часів президентства Лінкольна). Усередині цієї біломармурової споруди скульптор Деніел Френч помістив шестиметрову статую сидячого в задумі президента-визволителя. На внутрішніх стінах меморіалу під алегоричними розписами відтворені тексти Геттісбурзької та Другої інавгураційної промов Лінкольна.
- Меморіал Лінкольна з висоти пташиного польоту
- Зовнішній вигляд меморіалу Лінкольна
- Статуя Лінкольна в меморіалі
- Меморіал Лінкольна на одноцентовій монеті
Увічнення імені Лінкольна
Крім того, на честь Лінкольна в Сполучених Штатах та за їх межами поставлено безліч пам'ятників, названі місто у штаті Род-Айленд, вулиці, університет, різні центри, торгова марка престижних автомобілів автоконцерну Ford, авіаносець. У місті Спрингфілд (штат Іллінойс) існують бібліотека і музей 16-го президента США.
У Львові є Вулиця Лінкольна. Астероїд 3153 Лінкольн названий на честь діяча.
Профіль президента висічений на горі Рашмор. День народження Авраама Лінкольна є національним святом в деяких штатах Сполучених Штатів. Також Лінкольна зобразили на банкноті номіналом 5 доларів.
У літературі
Дитячі роки Авраама описані в книзі для дітей «Воскобойніков Валерій про Йосипа Прекрасного, Архімеда, Миколая Чудотворця, Феодосія Печерського, Авраама Лінкольна, Джона Ленона, Біла Гейтса» / В. Воскобойніков. — Київ : Грані-Т, 2008. — 144 сторінки: ілюстрації. — Серія «Життя видатних дітей». — . —
У кіно
- Президент Лінкольн: Мисливець на вампірів (2012) — американський фентезі-фільм жахів, режисера Тимура Бекмамбетова.
- Лінкольн (2012) — американський біографічний фільм режисера і продюсера Стівена Спілберга.
- Молодий містер Лінкольн (1939) — американська біографічна драма режисера Джон Форд.
Див. також
Примітки
- LIBRIS — 2012.
- (українською) . radiosvoboda.org. Архів оригіналу за 21 вересня 2019. Процитовано 21 вересня 2019.
- (українською) . ukrainian.voanews.com. Архів оригіналу за 21 вересня 2019. Процитовано 21 вересня 2019.
- (PDF) (українською) . bohdan-books.com. Архів оригіналу (PDF) за 21 вересня 2019. Процитовано 21 вересня 2019.
- Ігор Шаров. Характери Нового Світу. — К.: АртЕк, 2018. — C. 100—115. (укр.)
- . Архів оригіналу за 16 січня 2008. Процитовано 5 вересня 2015.
- Авраам Лінкольн: "Я найжалюгідніший з усіх живих. Якщо те, що я відчуваю, розділити на весь рід людський, на землі не залишиться жодної посмішки. Чи я буду краще — не знаю. Боюся, що ні, і це жахливо. Залишатися таким, як є, неможливо. Я повинен померти або стати краще… "Висловлення є на цьому сайті [ 25 липня 2008 у Wayback Machine.]
- Г.Уїтні: «Жодна риса характеру містера Лінкольна не була настільки очевидною, як його таємнича і глибока меланхолія»
- Карл Сендберг Линкольн / Карл Сендберг; скор. перекл. з англ. Б. Грибанова і Л. Шеффера. — Москва: Молодая гвардия, 1961. — 700 с, стор.94 Джон Т.Стюарт бачив у Лінкольні безнадійну жертву меланхолії. Генрі К.Уітні, колега Лінкольна, писав: "Я… побачив Лінкольна в кутку, він сидів самотньо. Його обличчя затьмарювалося глибокими сумними переживаннями ".
- Маються на увазі Джордж Вашингтон, Томас Джефферсон, Авраам Лінкольн, Франклін Рузвельт
Джерела
- Иванов Р. Ф. Авраам Линкольн и Гражданская война в США. — М. : Эксмо, 2004. — 3100 прим. — . (рос.)
- Карл Сэндберг (перевод Б. Грибанова и Л. Шеффера). Линкольн. — М. : Молодая гвардия, 1961. — Т. 17. — 704 с. — 90000 прим. (рос.)
- David Herbert Donald. Lincoln. — Simon and Schuster, 1996. — . (англ.)
- Brian Lamb, Susan Swain. Abraham Lincoln: Great American Historians on Our Sixteenth President. — PublicAffairs, 2008. — . (англ.)
- Edward Pessen. The Log Cabin Myth: The Social Backgrounds of American Presidents. — Yale University Press, 1984. — . (англ.)
- Sandburg, Carl. (1926). Abraham Lincoln: The Prairie Years. Harcourt, Brace & Company. OCLC 6579822. (англ.)
- Ronald C. White. A. Lincoln: A Biography. — Random House, Inc, 2009. — . (англ.)
- Ігор Шаров. Характери Нового Світу. — К.: АртЕк, 2018. — C. 100—115.
Посилання
- Лінкольн [ 17 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2001. — Т. 3 : К — М. — 792 с. — .
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Авраам Лінкольн |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Abraham Lincoln |
- Авраам ЛІНКОЛЬН. Чесний, добрий і впертий «старий Ейб» [ 30 травня 2015 у Wayback Machine.]
- Перша інаугураційна промова [ 6 липня 2007 у Wayback Machine.] (рос.)
- Прокламація про визволення негрів [ 17 листопада 2015 у Wayback Machine.] (рос.)
- Факти з життя Лінкольна [ 15 листопада 2015 у Wayback Machine.] (рос.).
- Біографія та афоризми Авраама Лінкольна [ 4 березня 2016 у Wayback Machine.] (рос.).
- Карикатури на Авраама Лінкольна, 1860—1865 [ 31 жовтня 2015 у Wayback Machine.]
- Авраам Лінкольн збірка новин і коментарів з газети The New York Times
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Linkoln prizvishe Avraa m Li nkoln takozh Ejbragam Abragam angl Abraham Lincoln ˈeɪbrehaem ˈlɪŋken 12 lyutogo 1809 15 kvitnya 1865 16 j prezident SShA z bereznya 1861 do kvitnya 1865 pershij prezident vid Respublikanskoyi partiyi vizvolitel amerikanskih rabiv Avraam Linkoln ocholyuvav SShA v period Gromadyanskoyi vijni Jogo vvazhayut nacionalnim geroyem SShA Avraam Linkoln Abraham LincolnAvraam Linkoln16 j Prezident Spoluchenih Shtativ Ameriki4 bereznya 1861 15 kvitnya 1865Poperednik Dzhejms B yukenenNastupnik Endryu Dzhonson Narodzhennya 12 lyutogo 1809 1809 02 12 Okrug Gardin shtat KentukkiSmert 15 kvitnya 1865 1865 04 15 56 rokiv Vashington Okrug KolumbiyaPrichina smerti dPohovannya dKrayina SShA 1 i San MarinoReligiya Baptizm bez denominaciyiPartiya Respublikanska partiyaRid dBatko Tomas LinkolnMati Nensi HanksShlyub Meri Todd Linkoln angl Mary Todd Lincoln Diti 4 sini Robert Todd Linkoln Edvard Bejker Linkoln Vilyam Volles Linkoln Tomas Linkoln Vijskova sluzhbaRoki sluzhbi 1861 1865Prinalezhnist Armiya SShAZvannya KapitanBitvi Vijna Chornogo Yastruba Gromadyanska vijna u SShAAvtograf Mediafajli b u VikishovishiVislovlyuvannya u VikicitatahRoboti u Vikidzherelah Proklamaciya Linkolna pro vizvolennya rabiv na teritoriyi Konfederaciyi 22 veresnya 1862 r dala poshtovh 13 j popravci do amerikanskoyi konstituciyi 1865 r yaka povnistyu skasuvala rabstvo u SShA Cya proklamaciya perekonala zakordonni derzhavi zokrema Angliyu ne pidtrimuvati povstali shtati BiografiyaYuni roki Avraam Linkoln narodivsya 12 lyutogo 1809 r u shtati Kentukki v rodini bidnogo fermera Ves jogo dobrobut zalezhav vid klaptika zemli na yakomu pracyuvali batki Avraama Tomas i Z ditinstva Avraam zvik tyazhko pracyuvati dopomagayuchi batkam obroblyati zemlyu polyuyuchi i zbirayuchi lisovi yagodi Amerikanskih fermeriv na pochatku XIX st pidsterigalo bagato nebezpek napadi indianciv epidemiyi visnazhennya zemli zmushuvali yih chasto pereyizhdzhati z miscya na misce Naprikinci 1816 roku rodina Linkolniv pereyihala v shtat Indiana 5 zhovtnya 1818 roku pomerla mati Avraama Nensi j cherez rik 2 grudnya 1819 roku batko odruzhivsya vdruge na Sari Bush Dzhonston Vona bula vdovoyu iz troma vlasnimi ditmi sho stala dobroyu podrugoyu dlya Avraama ta jogo starshoyi sestri Sari Vazhke fermerske zhittya pereshkodilo oderzhati Avraamovi navit pochatkovu osvitu Sam vin pro ce govoriv tak Bezperechno sho koli ya dosyag povnolittya ya znav nebagato Odnak ya abiyak chitav rozmirkovuvav i pisav i ce bulo use sho ya mig Ryatuvali jogo prirodna dopitlivist vidminna pam yat postijna tyaga do samoosviti Vin duzhe lyubiv chitati Ulyublenimi knigami jogo ditinstva buli Robinzon Kruzo Bajki Ezopa j Istoriya Spoluchenih Shtativ Linkoln vsogo v zhitti domigsya vlasnimi zusillyami Pochavshi v 21 richnomu vici samostijne zhittya vin perebrav bagato profesij Pracyuvav zemlemirom komirnikom lisorubom poshtovim sluzhbovcem navit voyuvav z indiancyami U poloni dekilka rokiv Linkoln vivchiv pravo rozrahovuyuchi oderzhati licenziyu advokata U kolo jogo interesiv vhodili takozh istoriya i filologiya vin samostijno vivchav mehaniku i matematiku Zhivuchi sered prostih lyudej Linkoln zavoyuvav avtoritet uspihami v sportivnih zmagannyah osoblivo v borotbi Priroda nagorodila Linkolna individualnoyu zovnishnistyu Velicheznogo rostu z nezvichajno dovgimi rukami i nogami jogo figura vidilyalasya v bud yakij yurbi Odin iz suchasnikiv Linkolna zgaduvav sho vid nogo viyalo magnetizmom i energiyeyu sho prityagali do nogo lyudej Shlyub ta diti Pershoyu romantichnoyu zacikavlenistyu Linkolna bula Enn Rutledzh yaku vin zustriv u chas svogo pershogo priyizdu do Nyu Sejlema Voni mali stosunki do 1835 roku ale ne buli oficijno zarucheni Enn Rutledzh pomerla u 22 richnomu vici 22 serpnya 1835 roku imovirnishe za vse vid cherevnogo tifu 1840 roku Linkoln poznajomivsya z Meri Tod divchinoyu z Kentukki angl Mary Todd roki zhittya 1818 1882 i 4 listopada 1842 roku voni odruzhilisya Meri narodila chotiroh siniv z yakih tilki starshij Robert Todd Linkoln prozhiv dosit dovgo narodivsya 10 bereznya 1846 roku i pomer 1 lyutogo 1850 v Springfildi narodivsya 21 grudnya 1850 i pomer 20 lyutogo 1862 u Vashingtoni pid chas prezidentstva batka Tomas Linkoln narodivsya 4 kvitnya 1853 pomer 16 lipnya 1871 roku v Chikago Politichna kar yera U 1832 roci Linkoln upershe vzyav uchast u viborah prote posiv lishe 8 e misce na viborah u zakonodavchi zbori shtatu Illinojs U 1834 roci molodogo politika obrano za spiskom partiyi vigiv do Zakonodavchih zboriv shtatu Illinojs Tam vin projshov vidminnu politichnu shkolu zavoyuvavshi avtoritet sered koleg U 1836 roci Linkoln sklav skladnij ispit i oderzhav pravo na vlasnu advokatsku praktiku Stavshi yuristom vin perebravsya v misto Springfild Illinojs Linkoln vpershe v zhitti pochav dobre zaroblyati Dlya cogo jomu dovodilosya praktikuvati ne tilki v Springfildi ale po vsomu sudovomu okruzi Shovesni i voseni vin verhi na koni Starij Bob chi v kolyasci proyizhdzhav sotni mil po malonaselenih preriyah vid odnogo silcya do inshogo rozbirayuchis u pozovah fermeriv Spravi po bilshij chastini buli dribnimi a gonorari za nih neznachnimi Glibokimi znannyami yurisprudenciyi i bezkorislivistyu Linkoln domigsya populyarnosti v shtati Illinojs Nastupnoyu shodinkoyu v politichnij kar yeri Avraama Linkolna stalo jogo obrannya do Palati predstavnikiv Kongresu SShA v 1847 r Robota v kongresi vidkrivala mozhlivist pretenduvati na misce v uryadi krayini Odnak Linkolnu ne vdalosya cogo razu vidilitisya sered amerikanskih zakonodavciv Bilsh togo vistupivshi proti amerikanskoyi agresiyi v Meksici i politiki prezidenta Dzhejmsa Polka Linkoln nazhiv sobi bagato politichnih vorogiv Sprava bula v tomu sho SShA v toj chas veli aktivnu politiku po zahoplennyu zemel susidnih krayin osoblivo Meksiki Za dopomogoyu zbroyi i groshej amerikanci za pershu polovinu XIX stolittya zbilshili svoyu teritoriyu v 3 5 razi Bilshist agresivnogo naselennya krayini pidtrimuvali zagarbnicki diyi uryadu Linkoln za perekonannyami suprotivnik voyen rishuche vislovivsya proti amerikanskogo vtorgnennya v Meksiku Ocinyuyuchi diyi uryadu vin zayavlyav sho Politichnij kurs demokrativ vede do novih voyen teritorialnih zahoplen do podalshogo poshirennya rabstva Koli v 1849 roci termin jogo perebuvannya v palati predstavnikiv minuv vin navit ne namagavsya vistaviti znovu svoyu kandidaturu Povernennya z kongresu dodomu v Springfild Illinojs oznamenuvalo nastannya girshogo periodu v zhitti Linkolna vin vtrativ politichnu populyarnist jogo advokatska praktika znachno zmenshilasya z yavilisya veliki borgi Ale za nastupnih tri chotiri rokiv zavdyaki zavzyatosti ta znannyam Linkoln stav providnim yuristom shtatu Illinojs Vzyavshis za tu chi inshu spravu vin zavzhdi domagavsya doskonalnogo rozsliduvannya do tonkostej znav stosovni do spravi zakoni umiv pereboroti usi formalnosti j dobratisya do suti pitannya Podorozhuyuchi po sudovomu okruzi vin vidnoviv kolishnyu populyarnist U sichni 1849 roku Avraam Linkoln vnis do Kongresu bill pro zaboronu rabstva u federalnomu okruzi Kolumbiya Popravku vidhilili hoch poziciya v cilomu bula nadzvichajno pomirkovanoyu Skasuvannya rabstva v stolici SShA ne oznachalo jogo ostatochnogo znishennya i bulo vazhlivim radshe z moralno etichnogo poglyadu stolicyu derzhavi yaka pretenduvala na pershist na amerikanskomu kontinenti mali naselyati vilni lyudi Vstup na posadu inavguraciya Linkolna Linkoln z sinom Todom Hudozhnik Dzhorzh Gili George Healy Portret Linkolna v Bilomu Domi Persha nevdala sproba sil u Kongresi ne zmusila Linkolna vidmovitisya vid politichnoyi diyalnosti Vin zovsim ne zbiravsya obmezhuvati sebe robotoyu advokata i priyednavsya do utvorenoyi 25 lyutogo 1854 roku Respublikanskoyi partiyi U cej chas politichna borotba useredini SShA jshla navkolo pitannya pro nezasvoyeni zemli na zahodi krayini i pro teritoriyi vidibrani u inshih krayin Pivdenni shtati de procvitalo plantacijne rabovlasnicke gospodarstvo hotili poshiriti rabstvo i na novi teritoriyi Pivnichnih shtativ de rabstva todi ne bulo vvazhali sho ci zemli povinni distatisya vilnim fermeram i promislovij burzhuaziyi Obrannya Prezidentom SShA Gromadyanska Vijna Zustrich prezidenta Linkolna z svoyim uryadom shodo skasuvannya rabstva u krayini 1862 rik Politichni ta gromadski organizaciyi yaki protistoyali rabovlasnictvu utvorili v 1854 roci Respublikansku partiyu odnim iz zasnovnikiv kotroyi buv Avraam Linkoln U travni 1860 roku Respublikanska partiya uhvalila rishennya visunuti Avraama Linkolna kandidatom u prezidenti SShA 6 listopada 1860 roku z perevagoyu majzhe v pivmiljona golosiv vin peremig Peremoga na prezidentskih viborah 1860 roku kandidata Respublikanskoyi partiyi Avraama Linkolna stala dlya rabovlasnikiv signalom nebezpeki i prizvela do secesiyi vihodu zi skladu Soyuzu 20 grudnya 1860 roku priklad podala Pivdenna Karolina yiyi nasliduvali Missisipi 9 sichnya 1861 Florida 10 sichnya 1861 Alabama 11 sichnya 1861 Dzhordzhiya 19 sichnya 1861 Luyiziana 26 sichnya 1861 Politichni vorogi prezidenta vidokremilisya vid krayini stvorivshi Konfederaciyu Pivdennih rabovlasnickih shtativ 11 shtativ prijnyali konstituciyu ta obrali svoyim prezidentom kolishnogo senatora vid shtatu Missisipi Dzheffersona Devisa yakij razom z inshimi kerivnikami krayini zayaviv sho na yihnij teritoriyi rabstvo bude isnuvati vichno Stoliceyu Konfederaciyi stalo alabamske misto Montgomeri a pislya priyednannya Virdzhiniyi Richmond Ci shtati zajmali 40 vsiyeyi teritoriyi SShA z naselennyam 9 1 mln osib u tomu chisli ponad 3 6 mln negriv 7 zhovtnya do skladu Konfederaciyi uvijshla Indianska teritoriya naselennya yakoyi ne bulo loyalne ani do Konfederaciyi ani do uryadu SShA U skladi Soyuzu zalishilosya 23 shtati vklyuchayuchi rabovlasnicki Delaver Kentukki Missuri ta Merilend yaki ne bez borotbi zberegli loyalnist federalnomu Soyuzu Naselennya Soyuzu perevishuvalo 22 mln osib na jogo teritoriyi roztashovuvalasya praktichno vsya promislovist krayini 70 zaliznic 81 U krayini pochalasya gromadyanska vijna 1861 65 rokiv 8 listopada 1864 roku Linkolna vdruge obrano prezidentom SShA vin otrimav peremogu nad generalom Mak Klenanonom z rizniceyu v 10 Linkoln napravlyav voyenni diyi i vsilyako spriyav peremozi nad povstalimi shtatami Peremogu otrimali pivnichni shtati na choli z Linkolnom a krayinu vryatuvali vid rozpadu Linkoln vistupav za skasuvannya pomsti peremozhenim konfederatam ale vikonav svoyi namiri i skasuvav rabstvo na teritoriyi vsiyeyi krayini Kilkist jogo politichnih vorogiv znovu zrosla U pivdennih shtatah navit postavili monument generalu konfederatu Robertu Li yakij prograv u vijni U roki prezidentstva Linkolna pobuduvali transkontinentalnu zaliznicyu sho tisnishe zv yazalo Shid i dikij todi Zahid SShA Bulo virisheno i zemelne pitannya Linkoln vistupav za vvedennya afroamerikanciv u suchasne suspilstvo sho bagatma sprijmalosya smilivim i revolyucijnim SShA desyatilittyami virishuvali cyu problemu vzhe pislya vbivstva 16 go prezidenta Standartizaciya dolara i Sekretna sluzhbaU 1860 roci bula stvorena Sekretna sluzhba SShA Pervinnim zavdannyam spivrobitnikiv sluzhbi bula borotba z falshivomonetnikami i pidrobkami dolariv Prezident Linkoln navazhivsya priborkati she i zuhvalih bankiriv sho samotuzhki drukuvali groshi Linkoln vviv yedinij dolar i zrobiv druk groshej derzhavnoyu monopoliyeyu VbivstvoDokladnishe Ubivstvo Avraama Linkolna Avraam Linkoln zaginuv vid ruki Dzhona Vilksa Buta aktora yarogo prihilnika konfederativ Spochatku But planuvav vikrasti Linkolna spodivayuchis viminyati jogo na branciv konfederativ 11 kvitnya 1865 roku vin prosluhav promovu prezidenta v yakij toj ogolosiv pro nadannya afroamerikancyam viborchih prav i oburenij zminiv svoyi plani Dovidavshis sho persha ledi prijde na vistavu do teatru Forda vin retelno splanuvav operaciyu jogo prihilniki povinni buli vbiti viceprezidenta Endryu Dzhonsona ta derzhsekretarya Vilyama Syuvorda Linkoln pribuv do teatru shob pereglyanuti p yesu Nash amerikanskij kuzen 14 kvitnya 1865 roku bez svogo ohoroncya Vorda Lemona Prezident zajmav derzhavnu lozhu But prokravsya zzadu i dochekavsya najsmishnishoyi na jogo dumku repliki v p yesi spodivayuchis sho regit zaglushit zvuk postrilu Koli rozpochavsya smih But zastribnuv do lozhi i majzhe vpritul vistriliv u golovu Major Retboun negajno zh shopivsya z nim ale jogo But poraniv nozhem Vbivcya vistribnuv na scenu j viguknuv Sic semper tyrannis latinoyu Otak zavzhdi z tiranami Jomu vdalosya vtekti popri te sho vin zlamav nogu ziskakuyuchi z lozhi Jogo upijmali cherez 12 dniv u Virdzhiniyi poranivshi pri zahoplenni Nezabarom vin pomer vid ran Vijskovij hirurg Charlz Lil odrazu zh ociniv ranu Linkolna yak smertelnu Prezidenta perevezli cherez vulicyu v budinok Petersena de vprodovzh 9 godin vin lezhav u komi Viklikani vijskovi hirurgi za dopomogoyu shupa viyavili kulyu ta ulamki cherepa na 15 santimetrovij glibini v mozku 15 kvitnya o 7 godini 22 hvilini ranku prezidenta ogolosili mertvim Tilo Linkolna provezli traurnoyu procesiyeyu teritoriyeyu kilkoh shtativ do Illinojsu Pohovali jogo na Okridzhskomu cvintari v Springfildi nasipavshi nad nim mogilu zavvishki 54 metri Do 1874 roku na mogili vstanovili kilka bronzovih pam yatnikiv prezidentu Dlya togo shob zapobigti vikradennyu tila z metoyu vimogi vikupu v 1901 roci tilo eksgumuvali j znovu pohovali v betonnomu bloci Pidsumki prezidentstva ta istorichne znachennya Avraama LinkolnaGromadyanska vijna stala najkrivavishim vijskovim konfliktom v istoriyi Spoluchenih Shtativ i najvazhchim viprobuvannyam dlya amerikanskoyi demokratiyi Avraam Linkoln stav centralnoyu istorichnoyu figuroyu u svidomosti amerikanskogo narodu lyudinoyu sho zapobigla rozpadu Spoluchenih Shtativ i yakij zrobiv znachnij vnesok u stanovlennya amerikanskoyi naciyi i skasuvannya rabstva yak osnovnoyi pereshkodi dlya podalshogo normalnogo rozvitku krayini Linkoln zapochatkuvav modernizaciyi Pivdnya emansipaciyi rabiv Jomu nalezhit formulyuvannya osnovnoyi meti demokratiyi Uryad stvorenij narodom z narodu i dlya narodu U jogo prezidentstvo bula takozh prokladena transkontinentalna zaliznicya do Tihogo okeanu rozshirena sistema infrastrukturi stvorena nova bankivska sistema virishena agrarna problema Odnak pislya zakinchennya vijni pered krayinoyu stoyali bagato problem u tomu chisli i zgurtuvannya naciyi i zrivnyannya prav temnoshkirih i bilih Pochasti ci problemi dosi koli stoyat pered amerikanskim suspilstvom Pislya vbivstva Linkolna ekonomika Spoluchenih Shtativ nadovgo stala najdinamichnishoyu ekonomikoyu svitu sho dozvolilo krayini na pochatku XX stolittya vijti u svitovi lideri Bagato v chomu jogo osobisti yakosti dozvolili mobilizuvati sili derzhavi i ob yednati krayinu Linkoln dotrimuvavsya suvorih moralnih principiv mav pochuttya gumoru ale buv shilnij i do silnoyi melanholiyi I donini Avraama Linkolna vvazhayut odnim z najbilsh intelektualnih prezidentiv Spoluchenih Shtativ Na znak podyaki amerikanskogo narodu u Vashingtoni shistnadcyatomu prezidentovi Avraamu Linkolnu sporudili memorial yak odnomu z chotiroh prezidentiv sho viznachili istorichnij rozvitok Spoluchenih Shtativ Ameriki Cikavi faktiLinkoln buv nejmovirno visokoyu lyudinoyu 193 sm a jogo dovgij kapelyuh dodavav jogo zrostu she kilka dyujmiv Kapelyuh vin vikoristovuvav ne lishe yak predmet modi ale she i yak shovishe groshej listiv i vazhlivih zapisiv Jogo nazivali dimohidnim oskilki vin nagaduvav trubu Koli Linkoln buv she prostim advokatom stavsya vipadok yakij uvijshov v istoriyu SShA odin iz sekretariv sudu buv oshtrafovanij za obrazu suddi Dilo bulo tak Linkoln uvijshov do zali koli vzhe jshlo zasidannya sudu pidijshov do odnogo z sekretariv i rozpoviv jomu taku smishnu istoriyu sho toj ne vitrimav i golosno rozregotavsya Rozgnivanij suddya promoviv Ya vimagayu poklasti kraj comu nepodobstvu tak sho mozhete oshtrafuvati sebe na p yat dolariv Todi ce buli dosit pristojni groshi Sekretar vibachivsya pered suddeyu i vsima prisutnimi zaplativ shtraf ale skazav sho pochutij anekdot koshtuvav takoyi sumi Pislya zakinchennya zasidannya suddya pidklikav cogo sekretarya i poprosiv rozpovisti anekdot vid Linkolna Prosluhavshi jogo vin tezh ne zmig vtrimatisya vid smihu i ledve vimoviv Mozhete zabirati svij shtraf nazad Tozh cej vipadok govorit sho Linkoln mav prekrasne pochuttya gumoru anekdot tak i ne rozpiznali Bagato hto dumaye sho vin pro politiku ale tochnoyi informaciyi nemaye Z sinom Linkolna Robertom Linkolnom postijno traplyalisya yakis neshastya Robert Tod Linkoln buv prisutnij pri zamahah na troh prezidentiv svogo batka prezidenta Garfilda i prezidenta Makkinli Pislya ostannogo vipadku vin vidmovivsya vidviduvati derzhavni zahodi Inshij cikavij fakt pro Roberta jogo vryatuvav vid zhahlivoyi avariyi potyagu nihto inshij yak Edvin But Edvin But buv bratom vbivci jogo batka Dzhona Buta Tilo Linkolna bulo perepohovano 17 raziv Ce vidbuvalosya abo cherez rekonstrukciyu grobnici abo z prichin bezpeki Pri comu shist raziv jogo trunu vidkrivali Tilki v 1901 roci cherez 36 rokiv pislya smerti prezident znajshov ostatochnij spokij Isnuye povir ya sho privid Linkolna chasto vidviduye Bilij dim dzherelo Sered amerikanskih geroyiv Linkoln prodovzhuye mati unikalnu privablivist dlya svoyih spivvitchiznikiv a takozh dlya lyudej inshih krayin Cya charivnist pohodit vid jogo divovizhnoyi istoriyi zhittya pidjomu vid skromnogo pohodzhennya dramatichnoyi smerti i vid jogo osoblivo lyudskoyi ta gumannoyi osobistosti a takozh vid jogo istorichnoyi roli ryativnika dzherelo Vin narodivsya v odin den v odin rik sho i anglijskij naukovec ta tvorec teoriyi evolyuciyi Charlz Darvin 12 lyutogo 1809 r Vshanuvannya pam yatiMemorial Linkolna Dokladnishe Memorial Linkolna Pam yat pro Linkolna uvichnena v memoriali roztashovanomu na Esplanadi v centri Vashingtona v 1914 1922 rokah sho simvolizuye viru prezidenta v te sho vsi lyudi povinni buti vilnimi Budivlya simvolizuye SShA yiyi pidtrimuyut 36 kolon za kilkistyu shtativ za chasiv prezidentstva Linkolna Useredini ciyeyi bilomarmurovoyi sporudi skulptor Deniel French pomistiv shestimetrovu statuyu sidyachogo v zadumi prezidenta vizvolitelya Na vnutrishnih stinah memorialu pid alegorichnimi rozpisami vidtvoreni teksti Gettisburzkoyi ta Drugoyi inavguracijnoyi promov Linkolna Memorial Linkolna z visoti ptashinogo polotu Zovnishnij viglyad memorialu Linkolna Statuya Linkolna v memoriali Memorial Linkolna na odnocentovij moneti Uvichnennya imeni Linkolna Krim togo na chest Linkolna v Spoluchenih Shtatah ta za yih mezhami postavleno bezlich pam yatnikiv nazvani misto u shtati Rod Ajlend vulici universitet rizni centri torgova marka prestizhnih avtomobiliv avtokoncernu Ford avianosec U misti Springfild shtat Illinojs isnuyut biblioteka i muzej 16 go prezidenta SShA U Lvovi ye Vulicya Linkolna Asteroyid 3153 Linkoln nazvanij na chest diyacha Profil prezidenta visichenij na gori Rashmor Den narodzhennya Avraama Linkolna ye nacionalnim svyatom v deyakih shtatah Spoluchenih Shtativ Takozh Linkolna zobrazili na banknoti nominalom 5 dolariv Linkoln na gori Rashmor Linkoln na moneti 1 cent 2009 Banknota nominalom p yat dolariv z portretom Linkolna Pam yatnik Avraamu Linkolnu v Londoni U literaturi Dityachi roki Avraama opisani v knizi dlya ditej Voskobojnikov Valerij pro Josipa Prekrasnogo Arhimeda Mikolaya Chudotvorcya Feodosiya Pecherskogo Avraama Linkolna Dzhona Lenona Bila Gejtsa V Voskobojnikov Kiyiv Grani T 2008 144 storinki ilyustraciyi Seriya Zhittya vidatnih ditej ISBN 978 966 2923 77 3 ISBN 978 966 465 100 1 U kino Prezident Linkoln Mislivec na vampiriv 2012 amerikanskij fentezi film zhahiv rezhisera Timura Bekmambetova Linkoln 2012 amerikanskij biografichnij film rezhisera i prodyusera Stivena Spilberga Molodij mister Linkoln 1939 amerikanska biografichna drama rezhisera Dzhon Ford Div takozhZbigi Linkolna KennediPrimitkiLIBRIS 2012 d Track Q1798125 ukrayinskoyu radiosvoboda org Arhiv originalu za 21 veresnya 2019 Procitovano 21 veresnya 2019 ukrayinskoyu ukrainian voanews com Arhiv originalu za 21 veresnya 2019 Procitovano 21 veresnya 2019 PDF ukrayinskoyu bohdan books com Arhiv originalu PDF za 21 veresnya 2019 Procitovano 21 veresnya 2019 Igor Sharov Harakteri Novogo Svitu K ArtEk 2018 C 100 115 ISBN 978 617 7289 69 1 ukr Arhiv originalu za 16 sichnya 2008 Procitovano 5 veresnya 2015 Avraam Linkoln Ya najzhalyugidnishij z usih zhivih Yaksho te sho ya vidchuvayu rozdiliti na ves rid lyudskij na zemli ne zalishitsya zhodnoyi posmishki Chi ya budu krashe ne znayu Boyusya sho ni i ce zhahlivo Zalishatisya takim yak ye nemozhlivo Ya povinen pomerti abo stati krashe Vislovlennya ye na comu sajti 25 lipnya 2008 u Wayback Machine G Uyitni Zhodna risa harakteru mistera Linkolna ne bula nastilki ochevidnoyu yak jogo tayemnicha i gliboka melanholiya Karl Sendberg Linkoln Karl Sendberg skor perekl z angl B Gribanova i L Sheffera Moskva Molodaya gvardiya 1961 700 s stor 94 Dzhon T Styuart bachiv u Linkolni beznadijnu zhertvu melanholiyi Genri K Uitni kolega Linkolna pisav Ya pobachiv Linkolna v kutku vin sidiv samotno Jogo oblichchya zatmaryuvalosya glibokimi sumnimi perezhivannyami Mayutsya na uvazi Dzhordzh Vashington Tomas Dzhefferson Avraam Linkoln Franklin RuzveltDzherelaIvanov R F Avraam Linkoln i Grazhdanskaya vojna v SShA M Eksmo 2004 3100 prim ISBN 5 699 04561 9 ros Karl Sendberg perevod B Gribanova i L Sheffera Linkoln M Molodaya gvardiya 1961 T 17 704 s 90000 prim ros David Herbert Donald Lincoln Simon and Schuster 1996 ISBN 978 0 684 82535 9 angl Brian Lamb Susan Swain Abraham Lincoln Great American Historians on Our Sixteenth President PublicAffairs 2008 ISBN 978 1 58648 676 1 angl Edward Pessen The Log Cabin Myth The Social Backgrounds of American Presidents Yale University Press 1984 ISBN 0 300 03166 1 angl Sandburg Carl 1926 Abraham Lincoln The Prairie Years Harcourt Brace amp Company OCLC 6579822 angl Ronald C White A Lincoln A Biography Random House Inc 2009 ISBN 978 1 4000 6499 1 angl Igor Sharov Harakteri Novogo Svitu K ArtEk 2018 C 100 115 ISBN 978 617 7289 69 1PosilannyaLinkoln 17 listopada 2016 u Wayback Machine Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2001 T 3 K M 792 s ISBN 966 7492 03 6 Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Avraam LinkolnVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Abraham LincolnAvraam LINKOLN Chesnij dobrij i vpertij starij Ejb 30 travnya 2015 u Wayback Machine Persha inauguracijna promova 6 lipnya 2007 u Wayback Machine ros Proklamaciya pro vizvolennya negriv 17 listopada 2015 u Wayback Machine ros Fakti z zhittya Linkolna 15 listopada 2015 u Wayback Machine ros Biografiya ta aforizmi Avraama Linkolna 4 bereznya 2016 u Wayback Machine ros Karikaturi na Avraama Linkolna 1860 1865 31 zhovtnya 2015 u Wayback Machine Avraam Linkoln zbirka novin i komentariv z gazeti The New York Times Poperednik Dzhejms B yukenen 1857 1861 16 j Prezident SShA 4 bereznya 1861 15 kvitnya 1865 Nastupnik Endryu Dzhonson 1865 1869