Аґустін де Ітурбіде (повне ім'я Аґустін Косме Даміан де Ітурбіде і Арамбуру; ісп. Agustín de Iturbide, 27 вересня 1783, Вальядолід — 19 червня 1824, Паділья) — мексиканський військовик і державний діяч.
Августин І Аґустін де Ітурбіде Agustín de Iturbide | |
---|---|
Аґустін де Ітурбіде Agustín de Iturbide | |
1-ший Імператор Мексики | |
19 травня 1822 — 19 березня 1823 | |
Попередник | (віце-король) |
Наступник | , і (триумвірат) |
| |
Народився | 27 вересня 1783 Вальядолід |
Помер | 19 червня 1824 (40 років) Паділья |
Похований | Кафедральний собор в Мехіко |
Відомий як | політик, військовослужбовець, vexillologist |
Країна | Мексика |
Батько | d[1] |
Мати | d[1] |
У шлюбі з | Ана Марія Хосефа Рамона де Уарте і Муньїс |
Діти | d, d, d, d, d, d, d і d |
Релігія | католицька церква |
![]() | |
На початку війни за незалежність Мексики воював на боці іспанських військ, проте згодом перейщов на бік прихильників незалежності. В 1822 в ході державного перевороту був ненадовго проголошений імператором Мексики Августином I (ісп. Agustín I).
Народився в місті Вальядолід (зараз Морелія, штат Мічоакан) (віце-королівство Нова Іспанія). Він був сином Хосе Хоакіна де Ітурбіде і Арреґуї та Марії Хосефи де Арамбуру і Каррільйо де Фіґероа, представників знатних іспанських родин.
1798 — поступив до лав іспанської армії, згодом отримав чин полковника, у 1809–1810 сприяв придушенню повстань мексиканських креолів проти іспанської влади. Виявив себе талановитим військовиком, через що 1815 року був призначений головнокомандуючим військами в двох північних провінціях, але 1816 року за підозрою в зраді був відправлений у відставку.
1819 — після республіканських реформ в Іспанії Ітурбіде знову вступив до армії, але долучився до прихильників незалежності й у зверненні до народу (21 лютого 1821 р.) закликав до введення в Мексиці конституційної форми правління. Число прихильників Ітурбіде швидко зростало, що дозволило йому зайняти Мехіко (1822) і створити там тимчасовий уряд. Коли цей уряд не зміг прийти до згоди щодо форми правління, гарнізон столиці проголосив Ітурбіде імператором. Наступного дня конгрес підтвердив це обрання, і Ітурбіде вступив на мексиканський престол під ім'ям імператора Августина I.
Коронація відбулася 21 липня 1821 року. Проте незабаром, коли кошти його уряду вичерпалися, проти імператора утворилася сильна опозиція. Успішне повстання в Веракрусі під проводом Санта-Анни змусило Ітурбіде скласти владу 19 березня 1823 року. Конгрес призначив йому і його сім'ї щорічну пенсію, але з умовою залишити країну.
На деякий час Ітурбіде переїхав до Італії, але 1824 року вирушив до Мексики в надії повернути владу. Мексиканський конгрес оголосив його поза законом і засудив до страти, щойно він ступить на територію країни. Переодягнутий Ітурбіде зміг висадитися на мексиканську землю, але невдовзі був арештований і розстріляний.
Література
- Statement of Some of the Principal Events in the Public Life of Augustin de Iturbide, written by himself. — L., 1824.
- Альперович М. С., Война за независимость Мексики (1810—1824), М., 1964, с. 268—338.
Посилання
- (ісп.) (англ.)
- Manifiesto o Memoria [Архівовано 11 грудня 2012 у Archive.is] — документ, написаний Ітурбіде, на сайті to Texas History[недоступне посилання з травня 2019] (ісп.) (англ.)
![]() | Це незавершена стаття про військового діяча або діячку. Ви можете проєкту, виправивши або дописавши її. |
- Pas L. v. Genealogics.org — 2003.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Agustin de Iturbide povne im ya Agustin Kosme Damian de Iturbide i Aramburu isp Agustin de Iturbide 27 veresnya 1783 Valyadolid 19 chervnya 1824 Padilya meksikanskij vijskovik i derzhavnij diyach Avgustin I Agustin de Iturbide Agustin de IturbideAvgustin I Agustin de Iturbide Agustin de Iturbide1 shij Imperator Meksiki19 travnya 1822 19 bereznya 1823Poperednik vice korol Nastupnik i triumvirat Narodivsya 27 veresnya 1783 1783 09 27 ValyadolidPomer 19 chervnya 1824 1824 06 19 40 rokiv PadilyaPohovanij Kafedralnij sobor v MehikoVidomij yak politik vijskovosluzhbovec vexillologistKrayina MeksikaBatko d 1 Mati d 1 U shlyubi z Ana Mariya Hosefa Ramona de Uarte i MunyisDiti d d d d d d d i dReligiya katolicka cerkva Mediafajli u Vikishovishi Na pochatku vijni za nezalezhnist Meksiki voyuvav na boci ispanskih vijsk prote zgodom perejshov na bik prihilnikiv nezalezhnosti V 1822 v hodi derzhavnogo perevorotu buv nenadovgo progoloshenij imperatorom Meksiki Avgustinom I isp Agustin I Narodivsya v misti Valyadolid zaraz Moreliya shtat Michoakan vice korolivstvo Nova Ispaniya Vin buv sinom Hose Hoakina de Iturbide i Arreguyi ta Mariyi Hosefi de Aramburu i Karriljo de Figeroa predstavnikiv znatnih ispanskih rodin 1798 postupiv do lav ispanskoyi armiyi zgodom otrimav chin polkovnika u 1809 1810 spriyav pridushennyu povstan meksikanskih kreoliv proti ispanskoyi vladi Viyaviv sebe talanovitim vijskovikom cherez sho 1815 roku buv priznachenij golovnokomanduyuchim vijskami v dvoh pivnichnih provinciyah ale 1816 roku za pidozroyu v zradi buv vidpravlenij u vidstavku 1819 pislya respublikanskih reform v Ispaniyi Iturbide znovu vstupiv do armiyi ale doluchivsya do prihilnikiv nezalezhnosti j u zvernenni do narodu 21 lyutogo 1821 r zaklikav do vvedennya v Meksici konstitucijnoyi formi pravlinnya Chislo prihilnikiv Iturbide shvidko zrostalo sho dozvolilo jomu zajnyati Mehiko 1822 i stvoriti tam timchasovij uryad Koli cej uryad ne zmig prijti do zgodi shodo formi pravlinnya garnizon stolici progolosiv Iturbide imperatorom Nastupnogo dnya kongres pidtverdiv ce obrannya i Iturbide vstupiv na meksikanskij prestol pid im yam imperatora Avgustina I Koronaciya vidbulasya 21 lipnya 1821 roku Prote nezabarom koli koshti jogo uryadu vicherpalisya proti imperatora utvorilasya silna opoziciya Uspishne povstannya v Verakrusi pid provodom Santa Anni zmusilo Iturbide sklasti vladu 19 bereznya 1823 roku Kongres priznachiv jomu i jogo sim yi shorichnu pensiyu ale z umovoyu zalishiti krayinu Na deyakij chas Iturbide pereyihav do Italiyi ale 1824 roku virushiv do Meksiki v nadiyi povernuti vladu Meksikanskij kongres ogolosiv jogo poza zakonom i zasudiv do strati shojno vin stupit na teritoriyu krayini Pereodyagnutij Iturbide zmig visaditisya na meksikansku zemlyu ale nevdovzi buv areshtovanij i rozstrilyanij LiteraturaStatement of Some of the Principal Events in the Public Life of Augustin de Iturbide written by himself L 1824 Alperovich M S Vojna za nezavisimost Meksiki 1810 1824 M 1964 s 268 338 Posilannya isp angl Manifiesto o Memoria Arhivovano 11 grudnya 2012 u Archive is dokument napisanij Iturbide na sajti to Texas History nedostupne posilannya z travnya 2019 isp angl Ce nezavershena stattya pro vijskovogo diyacha abo diyachku Vi mozhete dopomogti proyektu vipravivshi abo dopisavshi yiyi Pas L v Genealogics org 2003 d Track Q19847329d Track Q19847326