Іван Федоров, Іван Федоро́вич (або Феодорович, Ходорович, Хведорович, Федорів, Хведорів), також Іван друкар-москвитин (близько 1510, — 5 (15) грудня 1583, Львів) — один із перших східнослов'янських друкарів, гравер, інженер та ливарник.
Іван Федоров | |
---|---|
староцерк.-слов. Їѡаннъ | |
![]() Портрет Івана Федоровича роботи І. С. Томашевича (1904; Львівський історичний музей) | |
Псевдо | Іван Федорович (Феодорович, Ходорович, Хведорович, Федорів, Хведорів), Іван друкар-москвитин |
Народився | 1510 Велике князівство Московське (також імовірно, що недалеко від Мінська, Велике князівство Литовське) |
Помер | 5 (15) грудня 1583[1] Львів, Руське воєводство, Річ Посполита |
Поховання | Монастир святого Онуфрія[2] |
Країна | ![]() ![]() ![]() |
Місце проживання | Королівство Польське, Велике князівство Литовське, Велике князівство Московське |
Діяльність | Видавнича справа |
Alma mater | Ягеллонський університет |
Знання мов | церковнослов'янська, польська, українська, російська |
Титул | воєвода |
Конфесія | православ'я |
Діти | Іван Друкаревич |
Автограф | ![]() |
|
Вважається засновником друкарської справи у Московському царстві (див. [ru]). Спільно з Петром Мстиславцем видав 1564 року в Москві свою першу книгу — «Апостол». 1566 року, через переслідування з боку вищого духівництва та боярства, вирішив покинути столицю Московії та емігрувати до Речі Посполитої.
Тут Іван Федорович також зайнявся книговиданням: у Заблудові (1566—1572), Львові (1572—1575), Дермані й Острозі (1575—1581), знову у Львові (1581—1583). У 1574 уклав і надрукував перший східнослов'янський посібник «Буквар» — з граматикою та цього ж року здійснив друге видання «Апостола».
Життєпис
Місце його народження невідомо, але, виходячи з геральдичного трактування друкованого знака Федоровича, деякі науковці вважають, що він походить з дрібної західнобілоруської або полісько-підляської шляхти, підписувався родовим гербом «Шранява». Існує гіпотеза про народження Івана Федоровича на території сучасного Вілейського району.
У 1532 році, за деякими версіями, здобув ступінь бакалавра Яґеллонського університету, (Краків) — у «промоційній книзі» університету є відповідний запис 1532 року стосовно особи на ім'я Joannes Feodorowicz Moschus.
У 1550-х роках був дияконом церкви Миколи Гостунського в московському Кремлі. Можливо, працював у першій московській друкарні, що анонімно випустила 7 видань у 1550-х роках.
Друкарській справі навчався, мабуть, в анонімній друкарні новгородського священика Сильвестра (1553–1563).
З квітня 1563 по березень 1564 року разом із Петром Мстиславцем працював над підготовкою тексту, литтям шрифту та виготовленням гравюр для видання «Апостола». Сукупність художніх прийомів оформлення тексту, розроблена Іваном Федоровим, вплинула на подальше східнослов'янське друкарство. У післямові до «Апостола» 1564 року безпосереднім ініціатором створення друкарні названий цар Іван IV Грозний.
До 1565 року Іван Федорович і Петро Мстиславець надрукували кілька літургійних церковнослов'янських книг.
Після спалення їхньої друкарні, до якого доклало рук московське духовенство, обидва друкарі залишили Московію; осіли в Заблудові (північне Підляшшя, на межі польських і білоруських земель), у маєтку литовського гетьмана Григорія Ходкевича, згодом прихильника Івана IV Грозного як претендента на польський престол. Існує припущення, що друкарі втекли з Москви від переслідування, бо нова техніка створила конкуренцію московським переписувачам книг.
У Заблудові Іван Федорович змінив своє московське прізвище (Іван Федоров) на Федорович. Найменування Федоров — за іменем батька свідчить про те, що він не належав до знатної родини. У Московії так називали людей не іменитих, бо лише знатним дозволялося вживати форми на -ич. У Білорусі й Україні таких обмежень не існувало, і друкар називав себе «Іваном Федоровичем», додаючи до цього пояснення «з Москви», або «москвитин».
Упродовж 1569–1570 років надруковані Учительне Євангеліє та Псалтир з . Обидві книги прикрашені заставками й ініціалами: Євангеліє — геральдичною композицією, Псалтир — двома гравюрами. Передмови написані Іваном Федоровичем і Г. О. Ходкевичем.
У 1572 році переїхав до Львова (без Петра Мстиславця).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV5TDBGMWRHOW5jbUZ3YUY5dlpsOUpkbUZ1WDBaNWIyUnZjbTkyWHlVeU9ESXpMVEEzTFRFMU9ETWxNamt1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVGMWRHOW5jbUZ3YUY5dlpsOUpkbUZ1WDBaNWIyUnZjbTkyWHlVeU9ESXpMVEEzTFRFMU9ETWxNamt1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Упродовж 1573–1574 років у монастирі св. Онуфрія «друкованє занедбане обновил» (надгробна епітафія на могилі у Львові). Разом зі своїм сином Гринем Івановичем із Заблудова працював над новим виданням «Апостола», прикрашеним заставками, ініціалами, кінцівками і трьома гравюрами. У післямові розповів про свою друкарську діяльність у Москві й Литві та про переїзд до Львова. Там же в 1574 році надрукував перший східнослов'янський Буквар.
У Львові його звали «друкар москвитин» (лат. Iwan Moschus), що могло вказувати як на місце, звідки він прибув, так і на його національність.
У 1575 році перейшов на службу до воєводи Київського, князя Костянтина Василя Острозького управителем Дерманського монастиря (ймовірно, за протекції вдови Г. Ходкевича).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkkwTHlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNSaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09TVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRElsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RJbFJERWxPRE1sUkRFbE9ESXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk1TVkVNU1U0TWlWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ01pVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1JpVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNNeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1NWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtRbFJERWxPREVsUkRFbE9ESWxSREFsUWpnbFJERWxPRElsUkRFbE9ETWxSREVsT0RJdWFuQm4uanBn.jpg)
У 1578 році перебрався до Острога, де заснував друкарню (спочатку надрукував новий Буквар з рівнобіжними греко-слов'янськими текстами).
У 1580 році видав Новий Завіт і Псалтир й окремо покажчик до останнього.
Упродовж 1580–1581 років спільно із сином, палітурником (інтролігатором) Іваном Друкаревичем, видав першу повну слов'янську Біблію за одним із списків (т. зв. Острозька Біблія) з власною післямовою. Вийшли два наклади, у кожному — своя редакція тексту післямови видавця.
У 1581 році вийшло останнє видання Івана Федоровича — «Хронологія» Андрія Римші (на 1 аркуші).
Розійшовшись із князем К. В. Острозьким, повернувся до Львова; відновити друкарню не спромігся. Вона перейшла у власність Львівського Успенського Братства, пізнішого Ставропігійського Інституту, який користувався орнаментами Івана Федорова до початку XIX століття.
За іншою версією, він хотів викупити друкарню після повернення до Львова в 1582 році, вона перебувала в заставі у Ізраеля Якубовича. Також відливав гармати на замовлення короля разом із пушкарем Данилом.
Написав передмову до Заблудівського Псалтиря, післямову до Апостола 1564 року, Львівського Апостола і Львівської Абетки. У літературному відношенні найбільший інтерес становить післямова до Львівського Апостола, де Іван Федорович пише про те, що змусило його взятися за нелегку працю друкаря й продовжувати її в найважчих обставинах.
Першим опублікував найдавніші пам'ятники слов'янської літератури: болгарське «Сказаніє о письменах» Чорноризця Храбра (початок X століття) у додатку до Острозької Азбуки й одне зі слів Кирила Туровського (в Учительному Євангелії).
Останні два роки життя провів у роз'їздах. Відомо, що в 1583 році відвідав Краків і Відень, де показував імператорові Рудольфу ІІ свій винахід — багатоствольну гармату зі змінними стволами.
Сім'я
Мав сина Івана, відомий як Іван Друкаревич — відливач літер, складач, палітурник (інтролігатор).
Поховання, перепоховання
За одними даними, Івана Федоровича поховали на цвинтарі монастиря святого Онуфрія, за іншими — у самій церкві того ж монастиря у Львові.
За ще іншими припущеннями, його поховали на приміському цвинтарі Папарівка (біля села Підзамче; у 1867 році цвинтар ліквідували через будівництво залізничної колії Львів — Броди, а останки відомих людей, які були там поховані, перепоховали у храмі Св. Онуфрія). Це явна помилка, адже цвинтар Папарівка виник набагато пізніше смерті Івана Федоровича.
На надгробку Івана Федоровича в Онуфріївському монастирі було зроблено напис: Іван Федорович друкар Москвитин которий своїм тщанієм друкованіє занедбалоє обновив. Надгробок проіснував до 1883.
Збереглися малюнки надгробної плити І. Федоровича, зроблені на початку XIX століття церковним діячем й істориком Модестом Гриневецьким.
Востаннє останки Івана Федоровича перепоховали монахи в 1903 році.
У 1975 році львівський музеолог Борис Возницький облаштовував в Онуфріївському монастирі Музей мистецтва давньої української книги. Для цього археолог Ігор Свєшніков проводив у храмі археологічні дослідження. Возницький помітив, що на плані церкви в одному місці стоїть літера «Ф». Вона позначала замуровану нішу з останками двох чоловіків — 70 та 25 років. Виникло припущення, що це тлінні рештки Івана Федоровича та його сина Івана Друкаревича. Протягом наступних років знайдені кістки зберігалися у Музеї мистецтва давньої української книги в дерев'яних ящиках (причому протягом цього періоду сам музей був переселений із Онуфріївського монастиря на територію палацу Потоцьких.
У 2003 році одна з російських делегацій під час візиту до Львова вимагала, щоби рештки друкаря були перевезені до Москви, але дістала відмову.
Протягом всього цього часу львівські музейники намагалися залучити фахівців-антропологів для дослідження мощів, але на перешкоді ставала висока вартість таких досліджень. У 2013 році Львівська галерея мистецтв дістала згоду кафедри судової медицини Вроцлавського університету безкоштовно провести такі дослідження у її сучасній лабораторії, яка займається дослідженням останків. У процесі досліджень з'ясували, що в кістках старшого з похованих втричі перевищений вміст важких металів (свинцю, олова, кадмію), а на суглобах і на хребті є деформація. На такі хвороби потерпали друкарі та складачі. Дослідження також довели, що обидва поховані (70- і 25-річні) були родичами (згідно з довідкою від Вроцлавського університету, їхні ДНК збігаються на 99 %). З цього у Львові зробили висновок, що це Іван Федорович й Іван Друкаревич.
У грудні 2014 року у Львові відбулося урочисте перепоховання решток Івана Федоровича. Раку з ними спочатку перевезли з приміщення Музею мистецтва давньої української книги до храму Успіння Пресвятої Богородиці, що на вул. Руській, де відбулася поминальна панахида. Відтак процесія з чотирма раками (крім Івана Федоровича та його сина, 1975 року в крипті Онуфріївського монастиря знайшли рештки ще десяти людей) рухалася центральними вулицями Львова (Руська — Підвальна — Насипна — площа Вічева — Чорноморська — пл. Старий Ринок — Б. Хмельницького), після чого раки заклали у стіну храму Св. Онуфрія, тобто на те місце, звідки свого часу вийняли тлінні рештки.
Вшанування пам'яті
Ім'я Івана Федорова носить Книжкова палата України — головний орган державної бібліографії України.
Іменем Івана Федорова довгий час називали Український поліграфічний інститут у Львові (тепер Українська академія друкарства).
У Росії його іменем названо продовжуване видання, присвячене стародрукам — «Федоровські читання» (М., 1976 і далі.).
У Львові та Москві встановлено пам'ятники Іванові Федоровичу.
У місті Старокостянтинів (Хмельницька область) на честь Івана Федорова названо Центральний парк.
Під час німецької окупації у Львові була Федоровічґассе (нинішня вул. Хотинська). З 1949 року на честь Федорова названо вулицю у центральній частині Львова (колишня вул. Бляхарська), де міститься колишня будівля Ставропігійського інституту і з 1944 року діє Ставропігійський професійний ліцей (до 1990 — ПТУ), що готує кваліфікованих робітників-поліграфістів.
1977 року на честь Івана Федоровича названо вулицю в Києві.
-
- Пам'ятник в Москві
- Меморіальна дошка на дзвіниці монастиря Святого Онуфрія у Львові
- Меморіальна таблиця на друкарні Ставропігійського інституту у Львові
Видання
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2TWk4eU5pOVBjM1J5YjJkaWFXSnNaUzVxY0djdk1UZ3djSGd0VDNOMGNtOW5ZbWxpYkdVdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsxTDBGMWRHOW5jbUZ3YUY5dlpsOUpkbUZ1WDBaNWIyUnZjbTkyWHlVeU9ERTFOelFsTWprdWFuQm5MekU0TUhCNExVRjFkRzluY21Gd2FGOXZabDlKZG1GdVgwWjViMlJ2Y205Mlh5VXlPREUxTnpRbE1qa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDBGd2IzTjBiMnhmTVRVMk5GOUdjbTl1ZEdsemNHbHpMbXB3Wnk4eE9EQndlQzFCY0c5emRHOXNYekUxTmpSZlJuSnZiblJwYzNCcGN5NXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
1. Апостол. Москва, друкувався з 17/IV 1563 по 1/III 1564, 6 ненумерованих листів + 262 нумерованих (тут і далі мається на увазі нумерація кириличними буквами), формат сторінок не менший 285×193 мм, друк в два кольори, тираж близько 1000, збереглось не менше 47 екземплярів.
2 та 3. Часлословець. Москва, два тиражі (7/VIII — 29/IX та 2/IX — 29/X 1565), 173 (у другому тиражі 172) ненумеровані листи, формат не менший 166×118 мм, друк в два кольори, збереглось не менше 7 екземплярів.
4. Євангеліє учительне. Заблудів, 8/VII 1568—17/III 1569, 8 ненумерованих + 399 нумерованих аркушів, формат не менший 310×194 мм, друк у два кольори, зберігся щонайменше 31 примірник.
5. Псалтир з часословцем. Заблудів, 26/IX 1569—23/III 1570, 18 ненумерованих листів + 284 листи першого рахунку + 75 листів другого рахунку, формат (за сильно обрізаним екземпляром) не менший 168×130 мм, друк в два кольори. Дуже рідкісне видання: відомі всього три екземпляри, причому всі неповні. Вперше в кириличному книгодрукуванні набрані розграфлені таблиці.
6. Апостол. Львів, 25/II 1573—15/II 1574, 15 ненумерованих + 264 нумерованих листи, формат не менший 300×195 мм, друк в два кольори, тираж 1000—1200, збереглося не менше 70 екземплярів. Передрук московського видання 1564 року з дещо кращим оформленням. Один з примірників Апостола виявили серед інших вкрадених старожитностей у схованці екс-президента Януковича в Межигір'ї після його втечі.
7. Буквар. Львів, 1574, 40 ненумерованих листів, полоса набору 127,5×63 мм, друк в два кольори, тираж, ймовірно, 2000, але наразі знайдено лише один екземпляр (зберігається в бібліотеці Гарвардського університету).
8. Греко-руська церковнослов'янська книга для читання. Острог, 1578, 8 ненумерованих листів, полоса набору 127,5×64 мм, друк в один колір, вперше у Івана Федорова набір в дві колонки (паралельно грецький та слов'янський текст), також відомий лише один екземпляр (зберігається в Державній бібліотеці міста Готи, східна Німеччина). Цей екземпляр переплетений разом з екземпляром Букваря 1578 року (див. нижче), через що часто їх вважають однією книгою, на яку посилаються як на Острозьку азбуку 1578 року (див., наприклад, факсимільне перевидання: М.: Книга, 1983).
9. Азбука (Читанка). Острог, 1578, 48 ненумерованих листів, полоса набору 127,5×63 мм, друк в один колір, тираж був більшим, але збереглися лише два неповні екземпляри (один вже згадували вище, інший зберігається в Королівській бібліотеці Копенгагена). Повтор львівського букваря 1574 року з доданим «Словом о буквах» .
10. Новий заповіт до Псалтиря. Острог, 1580, 4 ненумеровані + 480 нумерованих листів, формат не менший 152×87 мм, друк в два кольори, про тираж відомості відсутні, збереглось щонайменше 47 примірників.
11. Алфавітно-предметний Покажчик до попереднього видання («Книжка, собраніе вещей…»). Острог, 1580, 1 ненумерований + 52 нумерованих листи, полоса набору 122×55 мм, друк в один колір, збереглось щонайменше 13 екземплярів (часто підшиті до кінця попередньої книги, але явно друкувались окремо й оформлені як особливе видання).
12. Хронологія Андрія Римші («Которого ся мсца што за старыхъ вековъ дѢело короткое описаніе»). Острог, 5/V 1581, двосторінкова листівка (текст розміщений на внутрішніх сторінках), полоса набору близько 175×65 мм. Єдиний відомий екземпляр зберігається в Державній публічній бібліотеці імені Салтикова-Щедріна, Спб.
13. Острозька Біблія Острог, 1581. 8 ненумерованих + 276 + 180 + 30 + 56 + 78 нумерованих листів п'яти рахунків, формат не менший 309×202 мм, набір в дві колонки, в тому числі деякі на грецькій мові; друк переважно в один колір (кіновар тільки на титулі). Тираж до 1500, збереглося близько 400 (рекордно багато, навіть серед новіших видань).
Див. також
- Швайпольт Фіоль
- Дропан Степан
- Інкунабула
- Острозька друкарня
- Острозька Біблія
- Пам'ятник Іванові Федоровичу (Львів)
- Музей мистецтва давньої української книги, Львів
- Музей книги та друкарства України, Київ
- 3273 Друкар — астероїд, який назвали на честь Івана Федоровича.
- Невежа Андроник Тимофійович — колега
Примітки
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Іван Федоров |
- Русский биографический словарь / под ред. А. А. Половцов, Н. П. Чулков, Н. Д. Чечулин и др. — СПб, Москва.
- Гринчишин Д. Г. Федоров Іван // Українська мова. Енциклопедія. — К.: Українська енциклопедія, 2004. [ 11 листопада 2012 у Wayback Machine.]
- В. Русакевіч. Старабеларускія граматыкі, 2001.
- Першадрукар Іван Фёдараў нарадзіўся на Вілейшчыне [ 26 вересня 2019 у Wayback Machine.] //«Рэгіянальная газета»
- [. Архів оригіналу за 7 вересня 2010. Процитовано 18 листопада 2009. Дж. Флетчер. Про Російську державу (рос.)]
- . Архів оригіналу за 11 листопада 2013. Процитовано 20 листопада 2013.
- W. Budka. Fedorowicz Iwan (†1583)… — S. 388.
- Там само. — S. 388—389.
- Там само. — S. 389.
- . Архів оригіналу за 27 вересня 2014. Процитовано 21 грудня 2014.
- Сюзанна Бобкова. 99 відсотків вірогідності, що перепоховали останки Івана Федоровича // Високий Замок. — 2014. — 18 груд. — С. 5 [ 21 грудня 2014 у Wayback Machine.].
- Детская энциклопедия: для среднего и старшего возраста. Том 7. Из истории человеческого общества. — М.: Изд. Академии педагогических наук РСФСР, 1961. — 621 с. — С. 256. (рос.)
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2014. Процитовано 21 грудня 2014.
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2014. Процитовано 21 грудня 2014.
- . Архів оригіналу за 21 грудня 2014. Процитовано 21 грудня 2014.
- Мельник Б. В. Покажчик сучасних назв вулиць і площ Львова // Довідник перейменувань вулиць і площ Львова. XIII—XX століття. — Львів : Світ, 2001. — С. 65, 67. — .
- Заблудів, містечко на сході сучасної Польщі, на річці (за часів Російської імперії належав до Білостоцького повіту Гродненської губернії). Заснований у XV столітті. 1568 року тут засновано при православному монастирі (згодом греко-католицький, знищений 1824 року) друкарню, в якій працювали збіглі з Москви Іван Федоров та Петро Мстиславець; у ній надруковані: «Євангеліє учительне» (1569) та псалтир (1570).
- В літературі зустрічаються згадки, ще про одне, але воно виявилося пізнішим віленським передруком.
- Є електрона версія [ 25 березня 2012 у Wayback Machine.].
- Доступний майже повний екземпляр електронна версія [ 15 жовтня 2012 у Wayback Machine.].
- . Архів оригіналу за 25 лютого 2014. Процитовано 25 лютого 2014.
- Є електронна версія [ 24 грудня 2007 у Wayback Machine.] цих двох видань.
- . Архів оригіналу за 24 грудня 2007. Процитовано 7 січня 2008.
Література
- Александрович В. Боргове зобов'язання друкаря Івана Федоровича перед краківським купцем Фольтином Бертольдо від 29 травня 1581 року // Український археографічний щорічник. Нова серія. — Київ; Нью-Йорк, 2002. — Вип. 7. — С. 297—302.
- Андриевский А. Первый русский книгопечатник, 1583 г.: о И. Федорове [ 30 червня 2020 у Wayback Machine.] / сост. А. Андриевский; изд. Киев. комис. нар. чтений. — Изд. 3-е, без перемены. — Киев: Тип. Г. Т. Корчак-Новицкого, 1895. — 24 с. (рос.)
- Бендасюк С. Общерусскій первопечатникъ Иванъ Федоровъ и основанная имъ братская ставропигійская печатня во Львове. — Львів, 1934. (рос.)
- [ru] Первопечатник Иван Федоров. — М.: Московский рабочий, 1952. — 232 с.
- Бобкова С. 99 відсотків вірогідності, що перепоховали останки Івана Федоровича // Високий Замок. — № 188 (5252). — 2014. — 19-21 грудня. — С. 1, 5.
- Бондар Н. П. Видання Івана Федорова та Петра Мстиславця з фондів Національної бібліотеки України імені В. І. Вернадського: дослідження, попримірниковий опис / Н. П. Бондар; наук. ред. Г. І. Ковальчук; НАН України, Національна бібліотека України імені В. І. Вернадського. — К.: б. в., 2012. — 312 с. — .
- Budka W. Fedorowicz Iwan (†1583) / Polski Słownik Biograficzny — Kraków, 1948. — T. VI/5, zeszyt 30. — S. 388—389. (пол.)
- Видащенко М. Б. Місцями Івана Федорова на Україні: путівник / М. Б. Видащенко, Я. Д. Ісаєвич, О. Я. Мацюк. — Львів: Каменяр, 1982. — 123 с.
- Галактионов И. Д. Первопечатник Иван Федоров.— М. — Пг.: Госиздат, 1922. — 88 с. (рос.)
- Дзюбан Р. Друкарів захоплено в Полоцьку (до початків білоруського, українського та московського друкарства). Робоча гіпотеза [ 22 лютого 2014 у Wayback Machine.]. — Львів, 2013. — 64 с.
- Запаско Я. П. Мистецька спадщина Івана Федорова: [Іл. огляд і альбом репрод. шрифтів і прикрас] / Я. П. Запаско. — Львів: Вища школа. — 1974. — 223 с.
- Ісаєвич Я. Д. Федоров Іван [ 13 березня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2013. — Т. 10 : Т — Я. — С. 277. — .
- Исаевич Я. Д. Преемники первопечатника. — М.: Книга, 1981. — 192 с. (рос.)
- Ісаєвич Я. Д. Першодрукар і виникнення друкарства на Україні. Вид. 2-ге, пер. доп. ‒ Львів: Видавництво при Львівському державному університеті Видавничого об'єднання «Вища школа», 1983. — 156 с.
- Ісаєвич Я. Д. Українське книговидання: витоки, розвиток, проблеми [ 27 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Кеппен П. И. О памятнике Ивану Федорову // Список русских памятников. — М., 1822. — С. 38. (рос.)
- Ковальський М. П. Джерела про початковий етап друкарства на Україні. (Діяльність першодрукаря Івана Федорова в 70х—на поч. 80-х рр. XVI ст.). Посібник для студентів [ 22 грудня 2021 у Wayback Machine.]. — Дніпропетровськ. — 1972. — 83 c.
- Ковальський М. П. Іван Федорович (Федоров) / Микола Ковальський // Острозькі просвітники XVI–ХХ ст. / Національний університет «Острозька академія», Українське Історичне Товариство; редкол.: І. Д. Пасічник, М. П. Ковальський, П. М. Кулаковський та ін. — Острог: Острозька академія, 2000. — С. 24—43.
- Мицько І. Іван Федоров: життя в еміграції [ 21 січня 2022 у Wayback Machine.]. — Острог: Видавництво Національного університету «Острозька академія», 2008. — 132 с.
- Малий словник історії України / відпов. ред. В. А. Смолій. — К. : Либідь, 1997. — 464 с. — .
- Немировский Е. Л. Возникновение книгопечатания в Москве: Иван Фёдоров. — М.: Книга, 1964. — 400 с. (рос.)
- Немировский Е. Л. / Отв. ред. А. А. Чеканов. — М.: Наука, 1985. — 320 с.(рос.)
- Немировский Е. Л. Иван Федоров в Белоруссии. ‒ М.: Книга, 1979. ‒ 176 с. (рос.)
- Немировский Е. Л. Иван Федоров (Москвитин) // В кн.: Словарь книжников и книжности Древней Руси, вторая половина XIV—XVI в., часть А-К, Ленинград, 1988. — С. 388—393. (рос.)
- Немировский Е. Л. Начало книгопечатания на Украине: Иван Фёдоров. — М.: Книга, 1974. — 224 с. (рос.)
- Огієнко I. Історія українського друкарства [ 27 вересня 2010 у Wayback Machine.]
- Первопечатник Иван Федоров: описание изданий и указатель литературы о жизни и деятельности / ред. Е. Л. Немировский. — Львов: б. и., 1983. — 70 с.
- Першодрукар Іван Федоров та його послідовники на Україні (XVI—перша половина XVII ст.): збірник документів / упоряд.: Я. Д. Ісаєвич, О. А. Купчинський, О. Я. Мацюк та ін. — Київ: Наукова думка, 1975. — 344 с.
- Петрушевич А. С. Иван Федоров, Русскій Первопечатник. Историческо-библіографическое разсужденіе. — Львів, 1883. — С. 1—38. (рос.)
- Романовський В. Друкар Іван Федорович. Життя його та діяльність. [ 15 квітня 2022 у Wayback Machine.] — Київ: Український науковий інститут книгознавства, 1925. — 55 с.
- Свенціцкий І. Початки книгопечатання на землях України: в пам'ять 350-ліття першої друкованої книжки на Україні у Львові 1573—74 р / І. Свенціцкий; Наукова фундація Галицького Митрополита Андрія Шептицького «Національний музей» (Львів). — Жовква: Печатня монастиря чина Св. Василя В., 1924. — 245 с.
- Соколишин О. У 390-річчя появи Апостола і Букваря Івана Федоровича у Львові [ 9 вересня 2021 у Wayback Machine.] // Наукове Товариство ім. Шевченка. Доповіді, ч. 22. — Нью-Йорк, 1964 (additional link [ 9 травня 2021 у Wayback Machine.]); Соколишин О. Поява Апостола і Букваря 390 років тому [ 21 січня 2022 у Wayback Machine.] // Альманах УНС 1964; Соколишин О. Історія віднайдення «Букваря» Івана Федоровича [ 16 квітня 2021 у Wayback Machine.] // Відбитка з журналу «Визвольний шлях». Лондон: Українська видавнича спілка, 1964.
- Тимошик М. Українська книжка як об'єкт фальсифікацій, або Що стоїть за так званою полемікою новітніх опонентів українського відродження в гуманітарних дослідженнях // Дзеркало тижня. — 2007. — Ч. 40. — 27 жовтня. — С. 19.
- Тимошик М. С. Раннє українське друкарство (XV—XVII століття): текст лекції для студентів Ін‑ту журналістики з курсу «Історія видавничої справи» / М. С. Тимошик; Навчально-науковий інститут журналістики Київського національного університету імені Тараса Шевченка. — Київ: б. в., 2002. — 33 с.
- Тихомиров М. Н. Первый русский букварь / М. Н. Тихомиров // Новый мир. — 1956. — № 5. — С. 268—272. (рос.)
- Туб — въ Н. Фёдоровъ (или Федоровичъ) Иванъ [ 13 липня 2017 у Wayback Machine.] // Русский биографический словарь / под ред. А. А. Половцов, Н. П. Чулков, Н. Д. Чечулин и др. — СПб., М. — Т. 25. — С. 221—223. (рос.)
- Чи було книгодрукування в Україні до Івана Федорова? : хто ставить це запитання і як на нього відповідають / Мельников О., Низовий М., Сокуров-Величко С., Тимошик М., Ісаєвич Я. — Київ: УДУЕФ, 2010. — 48 с.
- Щепкина М. В. Переводы предисловий и послесловий старопечатных книг // У истоков русского книгопечатания. — М., 1959. — С. 215—264. (рос.)
- Русское историческое повествование XVI—XVII веков: Сборник. / Составление, предисловие, подготовка древнерусских текстов, перевод и примечания Ю. А. Лабынцева. — М.: Советская Россия, 1984. — 352 с.
- Kwartalnik_Historii_Nauki_i_Techniki-r1968-t13-n1-s3-12.pdf
Посилання
- Апостол. — Львів: Друкарня Івана Федорова, 1574.
- Федорович Іван // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1967. — Т. 8, кн. XVI : Літери Уш — Я. — С. 1978. — 1000 екз.
- До 510-ї річниці з дня народження друкаря Івана Федорова (1510–1583). Документальна виставка. cdiak.archives.gov.ua. Центральний державний історичний архів України (Київ). оригіналу за 23 січня 2022. Процитовано 9 січня 2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Ivan Fedorov znachennya U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Fedorovich Ivan Fedorov Ivan Fedoro vich abo Feodorovich Hodorovich Hvedorovich Fedoriv Hvedoriv takozh Ivan drukar moskvitin blizko 1510 5 15 grudnya 1583 Lviv odin iz pershih shidnoslov yanskih drukariv graver inzhener ta livarnik Ivan Fedorovstarocerk slov YiѡannPortret Ivana Fedorovicha roboti I S Tomashevicha 1904 Lvivskij istorichnij muzej PsevdoIvan Fedorovich Feodorovich Hodorovich Hvedorovich Fedoriv Hvedoriv Ivan drukar moskvitinNarodivsya1510 Velike knyazivstvo Moskovske takozh imovirno sho nedaleko vid Minska Velike knyazivstvo Litovske Pomer5 15 grudnya 1583 1 Lviv Ruske voyevodstvo Rich PospolitaPohovannyaMonastir svyatogo Onufriya 2 Krayina Rich Pospolita Velike knyazivstvo Moskovske Moskoviya d Misce prozhivannyaKorolivstvo Polske Velike knyazivstvo Litovske Velike knyazivstvo MoskovskeDiyalnistVidavnicha spravaAlma materYagellonskij universitetZnannya movcerkovnoslov yanska polska ukrayinska rosijskaTitulvoyevodaKonfesiyapravoslav yaDitiIvan DrukarevichAvtografGerb Mediafajli u Vikishovishi Vvazhayetsya zasnovnikom drukarskoyi spravi u Moskovskomu carstvi div ru Spilno z Petrom Mstislavcem vidav 1564 roku v Moskvi svoyu pershu knigu Apostol 1566 roku cherez peresliduvannya z boku vishogo duhivnictva ta boyarstva virishiv pokinuti stolicyu Moskoviyi ta emigruvati do Rechi Pospolitoyi Tut Ivan Fedorovich takozh zajnyavsya knigovidannyam u Zabludovi 1566 1572 Lvovi 1572 1575 Dermani j Ostrozi 1575 1581 znovu u Lvovi 1581 1583 U 1574 uklav i nadrukuvav pershij shidnoslov yanskij posibnik Bukvar z gramatikoyu ta cogo zh roku zdijsniv druge vidannya Apostola ZhittyepisMisce jogo narodzhennya nevidomo ale vihodyachi z geraldichnogo traktuvannya drukovanogo znaka Fedorovicha deyaki naukovci vvazhayut sho vin pohodit z dribnoyi zahidnobiloruskoyi abo polisko pidlyaskoyi shlyahti pidpisuvavsya rodovim gerbom Shranyava Isnuye gipoteza pro narodzhennya Ivana Fedorovicha na teritoriyi suchasnogo Vilejskogo rajonu U 1532 roci za deyakimi versiyami zdobuv stupin bakalavra Yagellonskogo universitetu Krakiv u promocijnij knizi universitetu ye vidpovidnij zapis 1532 roku stosovno osobi na im ya Joannes Feodorowicz Moschus U 1550 h rokah buv diyakonom cerkvi Mikoli Gostunskogo v moskovskomu Kremli Mozhlivo pracyuvav u pershij moskovskij drukarni sho anonimno vipustila 7 vidan u 1550 h rokah Drukarskij spravi navchavsya mabut v anonimnij drukarni novgorodskogo svyashenika Silvestra 1553 1563 Z kvitnya 1563 po berezen 1564 roku razom iz Petrom Mstislavcem pracyuvav nad pidgotovkoyu tekstu littyam shriftu ta vigotovlennyam gravyur dlya vidannya Apostola Sukupnist hudozhnih prijomiv oformlennya tekstu rozroblena Ivanom Fedorovim vplinula na podalshe shidnoslov yanske drukarstvo U pislyamovi do Apostola 1564 roku bezposerednim iniciatorom stvorennya drukarni nazvanij car Ivan IV Groznij Do 1565 roku Ivan Fedorovich i Petro Mstislavec nadrukuvali kilka liturgijnih cerkovnoslov yanskih knig Pislya spalennya yihnoyi drukarni do yakogo doklalo ruk moskovske duhovenstvo obidva drukari zalishili Moskoviyu osili v Zabludovi pivnichne Pidlyashshya na mezhi polskih i biloruskih zemel u mayetku litovskogo getmana Grigoriya Hodkevicha zgodom prihilnika Ivana IV Groznogo yak pretendenta na polskij prestol Isnuye pripushennya sho drukari vtekli z Moskvi vid peresliduvannya bo nova tehnika stvorila konkurenciyu moskovskim perepisuvacham knig U Zabludovi Ivan Fedorovich zminiv svoye moskovske prizvishe Ivan Fedorov na Fedorovich Najmenuvannya Fedorov za imenem batka svidchit pro te sho vin ne nalezhav do znatnoyi rodini U Moskoviyi tak nazivali lyudej ne imenitih bo lishe znatnim dozvolyalosya vzhivati formi na ich U Bilorusi j Ukrayini takih obmezhen ne isnuvalo i drukar nazivav sebe Ivanom Fedorovichem dodayuchi do cogo poyasnennya z Moskvi abo moskvitin Uprodovzh 1569 1570 rokiv nadrukovani Uchitelne Yevangeliye ta Psaltir z Obidvi knigi prikrasheni zastavkami j inicialami Yevangeliye geraldichnoyu kompoziciyeyu Psaltir dvoma gravyurami Peredmovi napisani Ivanom Fedorovichem i G O Hodkevichem U 1572 roci pereyihav do Lvova bez Petra Mstislavcya Pidpis Ivana Fedorovicha 23 lipnya 1583 roku Uprodovzh 1573 1574 rokiv u monastiri sv Onufriya drukovanye zanedbane obnovil nadgrobna epitafiya na mogili u Lvovi Razom zi svoyim sinom Grinem Ivanovichem iz Zabludova pracyuvav nad novim vidannyam Apostola prikrashenim zastavkami inicialami kincivkami i troma gravyurami U pislyamovi rozpoviv pro svoyu drukarsku diyalnist u Moskvi j Litvi ta pro pereyizd do Lvova Tam zhe v 1574 roci nadrukuvav pershij shidnoslov yanskij Bukvar U Lvovi jogo zvali drukar moskvitin lat Iwan Moschus sho moglo vkazuvati yak na misce zvidki vin pribuv tak i na jogo nacionalnist U 1575 roci perejshov na sluzhbu do voyevodi Kiyivskogo knyazya Kostyantina Vasilya Ostrozkogo upravitelem Dermanskogo monastirya jmovirno za protekciyi vdovi G Hodkevicha Budinok drukarni Lvivskogo Uspenskogo Stavropigijskogo bratstva de buli nadrukovani knigi Ivana Fedorovicha U 1578 roci perebravsya do Ostroga de zasnuvav drukarnyu spochatku nadrukuvav novij Bukvar z rivnobizhnimi greko slov yanskimi tekstami U 1580 roci vidav Novij Zavit i Psaltir j okremo pokazhchik do ostannogo Uprodovzh 1580 1581 rokiv spilno iz sinom paliturnikom introligatorom Ivanom Drukarevichem vidav pershu povnu slov yansku Bibliyu za odnim iz spiskiv t zv Ostrozka Bibliya z vlasnoyu pislyamovoyu Vijshli dva nakladi u kozhnomu svoya redakciya tekstu pislyamovi vidavcya U 1581 roci vijshlo ostannye vidannya Ivana Fedorovicha Hronologiya Andriya Rimshi na 1 arkushi Rozijshovshis iz knyazem K V Ostrozkim povernuvsya do Lvova vidnoviti drukarnyu ne spromigsya Vona perejshla u vlasnist Lvivskogo Uspenskogo Bratstva piznishogo Stavropigijskogo Institutu yakij koristuvavsya ornamentami Ivana Fedorova do pochatku XIX stolittya Za inshoyu versiyeyu vin hotiv vikupiti drukarnyu pislya povernennya do Lvova v 1582 roci vona perebuvala v zastavi u Izraelya Yakubovicha Takozh vidlivav garmati na zamovlennya korolya razom iz pushkarem Danilom Napisav peredmovu do Zabludivskogo Psaltirya pislyamovu do Apostola 1564 roku Lvivskogo Apostola i Lvivskoyi Abetki U literaturnomu vidnoshenni najbilshij interes stanovit pislyamova do Lvivskogo Apostola de Ivan Fedorovich pishe pro te sho zmusilo jogo vzyatisya za nelegku pracyu drukarya j prodovzhuvati yiyi v najvazhchih obstavinah Pershim opublikuvav najdavnishi pam yatniki slov yanskoyi literaturi bolgarske Skazaniye o pismenah Chornorizcya Hrabra pochatok X stolittya u dodatku do Ostrozkoyi Azbuki j odne zi sliv Kirila Turovskogo v Uchitelnomu Yevangeliyi Ostanni dva roki zhittya proviv u roz yizdah Vidomo sho v 1583 roci vidvidav Krakiv i Viden de pokazuvav imperatorovi Rudolfu II svij vinahid bagatostvolnu garmatu zi zminnimi stvolami Sim yaMav sina Ivana vidomij yak Ivan Drukarevich vidlivach liter skladach paliturnik introligator Pohovannya perepohovannyaZa odnimi danimi Ivana Fedorovicha pohovali na cvintari monastirya svyatogo Onufriya za inshimi u samij cerkvi togo zh monastirya u Lvovi Za she inshimi pripushennyami jogo pohovali na primiskomu cvintari Paparivka bilya sela Pidzamche u 1867 roci cvintar likviduvali cherez budivnictvo zaliznichnoyi koliyi Lviv Brodi a ostanki vidomih lyudej yaki buli tam pohovani perepohovali u hrami Sv Onufriya Ce yavna pomilka adzhe cvintar Paparivka vinik nabagato piznishe smerti Ivana Fedorovicha Na nadgrobku Ivana Fedorovicha v Onufriyivskomu monastiri bulo zrobleno napis Ivan Fedorovich drukar Moskvitin kotorij svoyim tshaniyem drukovaniye zanedbaloye obnoviv Nadgrobok proisnuvav do 1883 Zbereglisya malyunki nadgrobnoyi pliti I Fedorovicha zrobleni na pochatku XIX stolittya cerkovnim diyachem j istorikom Modestom Grineveckim Vostannye ostanki Ivana Fedorovicha perepohovali monahi v 1903 roci U 1975 roci lvivskij muzeolog Boris Voznickij oblashtovuvav v Onufriyivskomu monastiri Muzej mistectva davnoyi ukrayinskoyi knigi Dlya cogo arheolog Igor Svyeshnikov provodiv u hrami arheologichni doslidzhennya Voznickij pomitiv sho na plani cerkvi v odnomu misci stoyit litera F Vona poznachala zamurovanu nishu z ostankami dvoh cholovikiv 70 ta 25 rokiv Viniklo pripushennya sho ce tlinni reshtki Ivana Fedorovicha ta jogo sina Ivana Drukarevicha Protyagom nastupnih rokiv znajdeni kistki zberigalisya u Muzeyi mistectva davnoyi ukrayinskoyi knigi v derev yanih yashikah prichomu protyagom cogo periodu sam muzej buv pereselenij iz Onufriyivskogo monastirya na teritoriyu palacu Potockih U 2003 roci odna z rosijskih delegacij pid chas vizitu do Lvova vimagala shobi reshtki drukarya buli perevezeni do Moskvi ale distala vidmovu Protyagom vsogo cogo chasu lvivski muzejniki namagalisya zaluchiti fahivciv antropologiv dlya doslidzhennya moshiv ale na pereshkodi stavala visoka vartist takih doslidzhen U 2013 roci Lvivska galereya mistectv distala zgodu kafedri sudovoyi medicini Vroclavskogo universitetu bezkoshtovno provesti taki doslidzhennya u yiyi suchasnij laboratoriyi yaka zajmayetsya doslidzhennyam ostankiv U procesi doslidzhen z yasuvali sho v kistkah starshogo z pohovanih vtrichi perevishenij vmist vazhkih metaliv svincyu olova kadmiyu a na suglobah i na hrebti ye deformaciya Na taki hvorobi poterpali drukari ta skladachi Doslidzhennya takozh doveli sho obidva pohovani 70 i 25 richni buli rodichami zgidno z dovidkoyu vid Vroclavskogo universitetu yihni DNK zbigayutsya na 99 Z cogo u Lvovi zrobili visnovok sho ce Ivan Fedorovich j Ivan Drukarevich U grudni 2014 roku u Lvovi vidbulosya urochiste perepohovannya reshtok Ivana Fedorovicha Raku z nimi spochatku perevezli z primishennya Muzeyu mistectva davnoyi ukrayinskoyi knigi do hramu Uspinnya Presvyatoyi Bogorodici sho na vul Ruskij de vidbulasya pominalna panahida Vidtak procesiya z chotirma rakami krim Ivana Fedorovicha ta jogo sina 1975 roku v kripti Onufriyivskogo monastirya znajshli reshtki she desyati lyudej ruhalasya centralnimi vulicyami Lvova Ruska Pidvalna Nasipna plosha Vicheva Chornomorska pl Starij Rinok B Hmelnickogo pislya chogo raki zaklali u stinu hramu Sv Onufriya tobto na te misce zvidki svogo chasu vijnyali tlinni reshtki Vshanuvannya pam yatiIm ya Ivana Fedorova nosit Knizhkova palata Ukrayini golovnij organ derzhavnoyi bibliografiyi Ukrayini Imenem Ivana Fedorova dovgij chas nazivali Ukrayinskij poligrafichnij institut u Lvovi teper Ukrayinska akademiya drukarstva U Rosiyi jogo imenem nazvano prodovzhuvane vidannya prisvyachene starodrukam Fedorovski chitannya M 1976 i dali U Lvovi ta Moskvi vstanovleno pam yatniki Ivanovi Fedorovichu U misti Starokostyantiniv Hmelnicka oblast na chest Ivana Fedorova nazvano Centralnij park Pid chas nimeckoyi okupaciyi u Lvovi bula Fedorovichgasse ninishnya vul Hotinska Z 1949 roku na chest Fedorova nazvano vulicyu u centralnij chastini Lvova kolishnya vul Blyaharska de mistitsya kolishnya budivlya Stavropigijskogo institutu i z 1944 roku diye Stavropigijskij profesijnij licej do 1990 PTU sho gotuye kvalifikovanih robitnikiv poligrafistiv 1977 roku na chest Ivana Fedorovicha nazvano vulicyu v Kiyevi Pam yatnik Ivanu Fedorovichu u Lvovi Pam yatnik v Moskvi Memorialna doshka na dzvinici monastirya Svyatogo Onufriya u Lvovi Memorialna tablicya na drukarni Stavropigijskogo institutu u LvoviVidannyaStorinka Ostrozkoyi Bibliyi Ostannya storinka Apostola 1574 roku Moskovskij Apostol Yevangeliye 1581 1 Apostol Moskva drukuvavsya z 17 IV 1563 po 1 III 1564 6 nenumerovanih listiv 262 numerovanih tut i dali mayetsya na uvazi numeraciya kirilichnimi bukvami format storinok ne menshij 285 193 mm druk v dva kolori tirazh blizko 1000 zbereglos ne menshe 47 ekzemplyariv 2 ta 3 Chasloslovec Moskva dva tirazhi 7 VIII 29 IX ta 2 IX 29 X 1565 173 u drugomu tirazhi 172 nenumerovani listi format ne menshij 166 118 mm druk v dva kolori zbereglos ne menshe 7 ekzemplyariv 4 Yevangeliye uchitelne Zabludiv 8 VII 1568 17 III 1569 8 nenumerovanih 399 numerovanih arkushiv format ne menshij 310 194 mm druk u dva kolori zberigsya shonajmenshe 31 primirnik 5 Psaltir z chasoslovcem Zabludiv 26 IX 1569 23 III 1570 18 nenumerovanih listiv 284 listi pershogo rahunku 75 listiv drugogo rahunku format za silno obrizanim ekzemplyarom ne menshij 168 130 mm druk v dva kolori Duzhe ridkisne vidannya vidomi vsogo tri ekzemplyari prichomu vsi nepovni Vpershe v kirilichnomu knigodrukuvanni nabrani rozgrafleni tablici 6 Apostol Lviv 25 II 1573 15 II 1574 15 nenumerovanih 264 numerovanih listi format ne menshij 300 195 mm druk v dva kolori tirazh 1000 1200 zbereglosya ne menshe 70 ekzemplyariv Peredruk moskovskogo vidannya 1564 roku z desho krashim oformlennyam Odin z primirnikiv Apostola viyavili sered inshih vkradenih starozhitnostej u shovanci eks prezidenta Yanukovicha v Mezhigir yi pislya jogo vtechi 7 Bukvar Lviv 1574 40 nenumerovanih listiv polosa naboru 127 5 63 mm druk v dva kolori tirazh jmovirno 2000 ale narazi znajdeno lishe odin ekzemplyar zberigayetsya v biblioteci Garvardskogo universitetu 8 Greko ruska cerkovnoslov yanska kniga dlya chitannya Ostrog 1578 8 nenumerovanih listiv polosa naboru 127 5 64 mm druk v odin kolir vpershe u Ivana Fedorova nabir v dvi kolonki paralelno greckij ta slov yanskij tekst takozh vidomij lishe odin ekzemplyar zberigayetsya v Derzhavnij biblioteci mista Goti shidna Nimechchina Cej ekzemplyar perepletenij razom z ekzemplyarom Bukvarya 1578 roku div nizhche cherez sho chasto yih vvazhayut odniyeyu knigoyu na yaku posilayutsya yak na Ostrozku azbuku 1578 roku div napriklad faksimilne perevidannya M Kniga 1983 9 Azbuka Chitanka Ostrog 1578 48 nenumerovanih listiv polosa naboru 127 5 63 mm druk v odin kolir tirazh buv bilshim ale zbereglisya lishe dva nepovni ekzemplyari odin vzhe zgaduvali vishe inshij zberigayetsya v Korolivskij biblioteci Kopengagena Povtor lvivskogo bukvarya 1574 roku z dodanim Slovom o bukvah 10 Novij zapovit do Psaltirya Ostrog 1580 4 nenumerovani 480 numerovanih listiv format ne menshij 152 87 mm druk v dva kolori pro tirazh vidomosti vidsutni zbereglos shonajmenshe 47 primirnikiv 11 Alfavitno predmetnij Pokazhchik do poperednogo vidannya Knizhka sobranie veshej Ostrog 1580 1 nenumerovanij 52 numerovanih listi polosa naboru 122 55 mm druk v odin kolir zbereglos shonajmenshe 13 ekzemplyariv chasto pidshiti do kincya poperednoyi knigi ale yavno drukuvalis okremo j oformleni yak osoblive vidannya 12 Hronologiya Andriya Rimshi Kotorogo sya msca shto za staryh vekov dѢelo korotkoe opisanie Ostrog 5 V 1581 dvostorinkova listivka tekst rozmishenij na vnutrishnih storinkah polosa naboru blizko 175 65 mm Yedinij vidomij ekzemplyar zberigayetsya v Derzhavnij publichnij biblioteci imeni Saltikova Shedrina Spb 13 Ostrozka Bibliya Ostrog 1581 8 nenumerovanih 276 180 30 56 78 numerovanih listiv p yati rahunkiv format ne menshij 309 202 mm nabir v dvi kolonki v tomu chisli deyaki na greckij movi druk perevazhno v odin kolir kinovar tilki na tituli Tirazh do 1500 zbereglosya blizko 400 rekordno bagato navit sered novishih vidan Div takozhShvajpolt Fiol Dropan Stepan Inkunabula Ostrozka drukarnya Ostrozka Bibliya Pam yatnik Ivanovi Fedorovichu Lviv Muzej mistectva davnoyi ukrayinskoyi knigi Lviv Muzej knigi ta drukarstva Ukrayini Kiyiv 3273 Drukar asteroyid yakij nazvali na chest Ivana Fedorovicha Nevezha Andronik Timofijovich kolegaPrimitkiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ivan Fedorov Russkij biograficheskij slovar pod red A A Polovcov N P Chulkov N D Chechulin i dr SPb Moskva d Track Q4517914d Track Q656d Track Q4515376d Track Q649d Track Q1963546d Track Q15074489d Track Q1960551 Grinchishin D G Fedorov Ivan Ukrayinska mova Enciklopediya K Ukrayinska enciklopediya 2004 11 listopada 2012 u Wayback Machine V Rusakevich Starabelaruskiya gramatyki 2001 Pershadrukar Ivan Fyodaray naradziysya na Vilejshchyne 26 veresnya 2019 u Wayback Machine Regiyanalnaya gazeta Arhiv originalu za 7 veresnya 2010 Procitovano 18 listopada 2009 Dzh Fletcher Pro Rosijsku derzhavu ros Arhiv originalu za 11 listopada 2013 Procitovano 20 listopada 2013 W Budka Fedorowicz Iwan 1583 S 388 Tam samo S 388 389 Tam samo S 389 Arhiv originalu za 27 veresnya 2014 Procitovano 21 grudnya 2014 Syuzanna Bobkova 99 vidsotkiv virogidnosti sho perepohovali ostanki Ivana Fedorovicha Visokij Zamok 2014 18 grud S 5 21 grudnya 2014 u Wayback Machine Detskaya enciklopediya dlya srednego i starshego vozrasta Tom 7 Iz istorii chelovecheskogo obshestva M Izd Akademii pedagogicheskih nauk RSFSR 1961 621 s S 256 ros Arhiv originalu za 21 grudnya 2014 Procitovano 21 grudnya 2014 Arhiv originalu za 21 grudnya 2014 Procitovano 21 grudnya 2014 Arhiv originalu za 21 grudnya 2014 Procitovano 21 grudnya 2014 Melnik B V Pokazhchik suchasnih nazv vulic i plosh Lvova Dovidnik perejmenuvan vulic i plosh Lvova XIII XX stolittya Lviv Svit 2001 S 65 67 ISBN 966 603 115 9 Zabludiv mistechko na shodi suchasnoyi Polshi na richci za chasiv Rosijskoyi imperiyi nalezhav do Bilostockogo povitu Grodnenskoyi guberniyi Zasnovanij u XV stolitti 1568 roku tut zasnovano pri pravoslavnomu monastiri zgodom greko katolickij znishenij 1824 roku drukarnyu v yakij pracyuvali zbigli z Moskvi Ivan Fedorov ta Petro Mstislavec u nij nadrukovani Yevangeliye uchitelne 1569 ta psaltir 1570 V literaturi zustrichayutsya zgadki she pro odne ale vono viyavilosya piznishim vilenskim peredrukom Ye elektrona versiya 25 bereznya 2012 u Wayback Machine Dostupnij majzhe povnij ekzemplyar elektronna versiya 15 zhovtnya 2012 u Wayback Machine Arhiv originalu za 25 lyutogo 2014 Procitovano 25 lyutogo 2014 Ye elektronna versiya 24 grudnya 2007 u Wayback Machine cih dvoh vidan Arhiv originalu za 24 grudnya 2007 Procitovano 7 sichnya 2008 LiteraturaAleksandrovich V Borgove zobov yazannya drukarya Ivana Fedorovicha pered krakivskim kupcem Foltinom Bertoldo vid 29 travnya 1581 roku Ukrayinskij arheografichnij shorichnik Nova seriya Kiyiv Nyu Jork 2002 Vip 7 S 297 302 Andrievskij A Pervyj russkij knigopechatnik 1583 g o I Fedorove 30 chervnya 2020 u Wayback Machine sost A Andrievskij izd Kiev komis nar chtenij Izd 3 e bez peremeny Kiev Tip G T Korchak Novickogo 1895 24 s ros Bendasyuk S Obsherusskij pervopechatnik Ivan Fedorov i osnovannaya im bratskaya stavropigijskaya pechatnya vo Lvove Lviv 1934 ros ru Pervopechatnik Ivan Fedorov M Moskovskij rabochij 1952 232 s Bobkova S 99 vidsotkiv virogidnosti sho perepohovali ostanki Ivana Fedorovicha Visokij Zamok 188 5252 2014 19 21 grudnya S 1 5 Bondar N P Vidannya Ivana Fedorova ta Petra Mstislavcya z fondiv Nacionalnoyi biblioteki Ukrayini imeni V I Vernadskogo doslidzhennya poprimirnikovij opis N P Bondar nauk red G I Kovalchuk NAN Ukrayini Nacionalna biblioteka Ukrayini imeni V I Vernadskogo K b v 2012 312 s ISBN 978 966 02 6616 2 Budka W Fedorowicz Iwan 1583 Polski Slownik Biograficzny Krakow 1948 T VI 5 zeszyt 30 S 388 389 pol Vidashenko M B Miscyami Ivana Fedorova na Ukrayini putivnik M B Vidashenko Ya D Isayevich O Ya Macyuk Lviv Kamenyar 1982 123 s Galaktionov I D Pervopechatnik Ivan Fedorov M Pg Gosizdat 1922 88 s ros Dzyuban R Drukariv zahopleno v Polocku do pochatkiv biloruskogo ukrayinskogo ta moskovskogo drukarstva Robocha gipoteza 22 lyutogo 2014 u Wayback Machine Lviv 2013 64 s Zapasko Ya P Mistecka spadshina Ivana Fedorova Il oglyad i albom reprod shriftiv i prikras Ya P Zapasko Lviv Visha shkola 1974 223 s Isayevich Ya D Fedorov Ivan 13 bereznya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2013 T 10 T Ya S 277 ISBN 978 966 00 1359 9 Isaevich Ya D Preemniki pervopechatnika M Kniga 1981 192 s ros Isayevich Ya D Pershodrukar i viniknennya drukarstva na Ukrayini Vid 2 ge per dop Lviv Vidavnictvo pri Lvivskomu derzhavnomu universiteti Vidavnichogo ob yednannya Visha shkola 1983 156 s Isayevich Ya D Ukrayinske knigovidannya vitoki rozvitok problemi 27 veresnya 2010 u Wayback Machine Keppen P I O pamyatnike Ivanu Fedorovu Spisok russkih pamyatnikov M 1822 S 38 ros Kovalskij M P Dzherela pro pochatkovij etap drukarstva na Ukrayini Diyalnist pershodrukarya Ivana Fedorova v 70h na poch 80 h rr XVI st Posibnik dlya studentiv 22 grudnya 2021 u Wayback Machine Dnipropetrovsk 1972 83 c Kovalskij M P Ivan Fedorovich Fedorov Mikola Kovalskij Ostrozki prosvitniki XVI HH st Nacionalnij universitet Ostrozka akademiya Ukrayinske Istorichne Tovaristvo redkol I D Pasichnik M P Kovalskij P M Kulakovskij ta in Ostrog Ostrozka akademiya 2000 S 24 43 Micko I Ivan Fedorov zhittya v emigraciyi 21 sichnya 2022 u Wayback Machine Ostrog Vidavnictvo Nacionalnogo universitetu Ostrozka akademiya 2008 132 s Malij slovnik istoriyi Ukrayini vidpov red V A Smolij K Libid 1997 464 s ISBN 5 325 00781 5 Nemirovskij E L Vozniknovenie knigopechataniya v Moskve Ivan Fyodorov M Kniga 1964 400 s ros Nemirovskij E L Otv red A A Chekanov M Nauka 1985 320 s ros Nemirovskij E L Ivan Fedorov v Belorussii M Kniga 1979 176 s ros Nemirovskij E L Ivan Fedorov Moskvitin V kn Slovar knizhnikov i knizhnosti Drevnej Rusi vtoraya polovina XIV XVI v chast A K Leningrad 1988 S 388 393 ros Nemirovskij E L Nachalo knigopechataniya na Ukraine Ivan Fyodorov M Kniga 1974 224 s ros Ogiyenko I Istoriya ukrayinskogo drukarstva 27 veresnya 2010 u Wayback Machine Pervopechatnik Ivan Fedorov opisanie izdanij i ukazatel literatury o zhizni i deyatelnosti red E L Nemirovskij Lvov b i 1983 70 s Pershodrukar Ivan Fedorov ta jogo poslidovniki na Ukrayini XVI persha polovina XVII st zbirnik dokumentiv uporyad Ya D Isayevich O A Kupchinskij O Ya Macyuk ta in Kiyiv Naukova dumka 1975 344 s Petrushevich A S Ivan Fedorov Russkij Pervopechatnik Istorichesko bibliograficheskoe razsuzhdenie Lviv 1883 S 1 38 ros Romanovskij V Drukar Ivan Fedorovich Zhittya jogo ta diyalnist 15 kvitnya 2022 u Wayback Machine Kiyiv Ukrayinskij naukovij institut knigoznavstva 1925 55 s Svencickij I Pochatki knigopechatannya na zemlyah Ukrayini v pam yat 350 littya pershoyi drukovanoyi knizhki na Ukrayini u Lvovi 1573 74 r I Svencickij Naukova fundaciya Galickogo Mitropolita Andriya Sheptickogo Nacionalnij muzej Lviv Zhovkva Pechatnya monastirya china Sv Vasilya V 1924 245 s Sokolishin O U 390 richchya poyavi Apostola i Bukvarya Ivana Fedorovicha u Lvovi 9 veresnya 2021 u Wayback Machine Naukove Tovaristvo im Shevchenka Dopovidi ch 22 Nyu Jork 1964 additional link 9 travnya 2021 u Wayback Machine Sokolishin O Poyava Apostola i Bukvarya 390 rokiv tomu 21 sichnya 2022 u Wayback Machine Almanah UNS 1964 Sokolishin O Istoriya vidnajdennya Bukvarya Ivana Fedorovicha 16 kvitnya 2021 u Wayback Machine Vidbitka z zhurnalu Vizvolnij shlyah London Ukrayinska vidavnicha spilka 1964 Timoshik M Ukrayinska knizhka yak ob yekt falsifikacij abo Sho stoyit za tak zvanoyu polemikoyu novitnih oponentiv ukrayinskogo vidrodzhennya v gumanitarnih doslidzhennyah Dzerkalo tizhnya 2007 Ch 40 27 zhovtnya S 19 Timoshik M S Rannye ukrayinske drukarstvo XV XVII stolittya tekst lekciyi dlya studentiv In tu zhurnalistiki z kursu Istoriya vidavnichoyi spravi M S Timoshik Navchalno naukovij institut zhurnalistiki Kiyivskogo nacionalnogo universitetu imeni Tarasa Shevchenka Kiyiv b v 2002 33 s Tihomirov M N Pervyj russkij bukvar M N Tihomirov Novyj mir 1956 5 S 268 272 ros Tub v N Fyodorov ili Fedorovich Ivan 13 lipnya 2017 u Wayback Machine Russkij biograficheskij slovar pod red A A Polovcov N P Chulkov N D Chechulin i dr SPb M T 25 S 221 223 ros Chi bulo knigodrukuvannya v Ukrayini do Ivana Fedorova hto stavit ce zapitannya i yak na nogo vidpovidayut Melnikov O Nizovij M Sokurov Velichko S Timoshik M Isayevich Ya Kiyiv UDUEF 2010 48 s Shepkina M V Perevody predislovij i posleslovij staropechatnyh knig U istokov russkogo knigopechataniya M 1959 S 215 264 ros Russkoe istoricheskoe povestvovanie XVI XVII vekov Sbornik Sostavlenie predislovie podgotovka drevnerusskih tekstov perevod i primechaniya Yu A Labynceva M Sovetskaya Rossiya 1984 352 s Kwartalnik Historii Nauki i Techniki r1968 t13 n1 s3 12 pdfPosilannyaApostol Lviv Drukarnya Ivana Fedorova 1574 Fedorovich Ivan Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1967 T 8 kn XVI Literi Ush Ya S 1978 1000 ekz Do 510 yi richnici z dnya narodzhennya drukarya Ivana Fedorova 1510 1583 Dokumentalna vistavka cdiak archives gov ua Centralnij derzhavnij istorichnij arhiv Ukrayini Kiyiv originalu za 23 sichnya 2022 Procitovano 9 sichnya 2022