Підза́мче (або Жовківське передмістя) — історична дільниця Львова в західній і північній околиці Високого замку. У XIII—XIV ст. в її межах сформувався центр княжого міста (поділ). У XIV—XVIII ст. його територію виведено за межі дії магдебурзького права і організовано Старостинську юридику. 1772 року виділена в окреме Жовківське передмістя. Після будівництва залізничної станції та вокзалу «Підзамче», ця назва поширилася і на довколишні квартали, розташовані на північний схід від давнього центру Львова.
Підзамче Львів | ||||
Вигляд на Підзамче з Високого Замку | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
50°25′13″ пн. ш. 24°03′39″ сх. д. / 50.420277790028° пн. ш. 24.06083334002777718° сх. д.Координати: 50°25′13″ пн. ш. 24°03′39″ сх. д. / 50.420277790028° пн. ш. 24.06083334002777718° сх. д. | ||||
Країна | ![]() | |||
Район | Шевченківський | |||
Адмінодиниця | Львів | |||
Засновано | 1694 | |||
Головні вулиці | Богдана Хмельницького, Замарстинівська, Жовківська, Донецька, Промислова, Волинська, Остряниці, Гайдамацька, Городницька, Східна, площа Старий Ринок, площа Теодора, площа Звенигородська, площа Кринична (навпроти залізничної станції Підзамче) | |||
Транспорт | ||||
Залізнична інфраструктура | залізнична станця «Підзамче», Гната Хоткевича (платформа) | |||
Карта | ||||
|
У другій половині XIX ст. Жовківське передмістя розрослося в північному-східному напрямку. Зі заходу було обмежене річкою Полтвою, що протікала в околиці нинішнього проспекту Чорновола, з півночі — її притокою Замарстинівкою (уздовж нинішніх вулиць Хімічної, Дашкевича, кінцевого відтинку Жовківської і далі на північний схід до перетину Промислової та Липинського), зі сходу — вулицею Богдана Хмельницького, з півдня прилягала до масиву Високого Замку і Кайзервальду. Дільниця межувала зі заходу з , з півночі — зі Замарстиновом і Збоїщами, зі сходу — зі Знесінням, з півдня — зі Середмістям.
Нині розташована в межах Шевченківського району Львова.
Назва
Назва Підзамче фігурує у Наукових розвідках Івана Крип'якевича про одного із першого східнослов'янського друкаря Івана Федорова, де вказано, що «український першодрукар Іван Федорів з Підзамче» був похований у 1583 в монастирі Св. Онуфрія у Львові. (с. 533—534, 541, 542).
В книзі «Історія Львова Короткий нарис» видавництва 1956 року Львівського державного університету ім. Франка зазначається що «Іван Федорів приїхав до Львова та поселився на Підзамче на прикінці 1572, початку 1573 років».
У XIX ст. квартали в межах нинішніх вулиць Жовківської, Донецької та Промислової називали Гаврилівкою (Ґабрієлівкою) — назва походить від родини Ґабрієллі, багатих міщан, які мали тут фільварок у XVII ст. Перші маршрути трамваїв мали окремі зупинки «Габрієлівка» та «Підзамче» що має закарбовано на схемах трамвайних ліній 1911р:
У радянський період місцевість на перетині вулиць Богдана Хмельницького та Волинської іменувалася Рогачкою. Тоді ж стосовно найдавнішої частини Підзамча позаду нинішнього ринку «Добробут» побутував топонім Бомба.
Княже місто
Найдавніший міський осередок (поділ) виник у середині XIII ст. попід Високим замком обіч давнього торгового тракту, який пролягав з Галича на Волинь (Волинський шлях), і на цьому відтинку проходив правим берегом Полтвою між річкою і Високим замком. Формування древнього міста Львова відбувалось довколо Волинського Шляху (теперішня вул.Б.Хмельницького). Ядром стала торгова площа (згодом названа Старий Ринок). Вона розташовувалася не на однойменній площі, як тепер, а північніше на місці нинішнього кварталу поміж церквою Миколая і костелом Івана Хрестителя, що їх традиція пов'язує з князем Левом і його дружиною Констанцією. Навколо виникають православні церкви Теодора (на однойменній площі), Воскресіння (біля перетину вулиць Замарстинівської і Долинського), Параскеви П'ятниці, Онуфріївський монастир і можливо монастир Михаїла. Переважало руське населення. Також сюди була спрямована німецька і єврейська колонізація з Центральної Европи, інших реґіонів, оскільки Лев після 1270 прагнув швидко розбудувати свою столицю; із цим пов'язане виникнення найстаріших парафіяльних храмів національних громад — німецького костелу Марії Сніжної, Великої синагоги передмістя (обіч нинішнього ринку Добробут), вірменської церкви Анни (імовірно на вулиці Богдана Хмельницького, 42), можливо караїмської кенаси й татарської мечеті.
Німецька громада, котра зосереджувалася навколо костелу Марії Сніжної, функціонувала на основі тогочасного магдебурзького права (неповного, у формі війтівства) вже наприкінці XIII ст., коли її очолив війт Бертольд Штехер. За припущеннями Костя Присяжного, південна межа німецького кварталу сягала території нинішнього Середмістя, на що зокрема вказує асиметричне розташування вулиці Вірменської стосовно регулярної планувальної системи нового центру.
Північною межею міста був потік Замарстинівка, на якому вже наприкінці XIII ст. стояв млин Бертольда Штехера; ця місцевість іменувалася «Сільський кут», звідси починався майбутній Замарстинів.
Краківське замкове передмістя
Після захоплення у 1349 Львова Казимиром Великим територію Підзамча виведено за межі дії маґдебурзького права і організовано окрему адміністративну одиницю — Старостинську юридику, підпорядковану львівським королівським старостам, котрі репрезентували королівську владу. Таким чином, русинів, які чисельно переважали в місті, на цій дільниці позбавили переваг, які давало маґдебурзьке право, і вони далі керувалися традиційним руським правом. Львівські старости резидували в Низькому замку, так само їм підпорядковувався гарнізон Високого замку, тому ця дільниця упродовж XIV—XVIII ст. іменувалася Краківським замковим передмістям (Краківським королівським передмістям). Її південна межа зі західного боку стабілізувался по лінії Високого муру і Краківської брами (в районі нинішніх площ Ярослава Осмомисла, Данила Галицького і вулиці Гонти) і далі до Високого Замку.
Подальше заселення відбувалося на схід уздовж Волинського шляху, де виникають нові православні церкви — Спаса (XV ст.), Введення (1591; у кварталі між Замарстинівською, Долинського і Гайдамацькою), Івана Богослова з чоловічим монастирем (бл. 1640; в районі нинішньої вулиці Татарської), Різдва Богородиці (Варвари; бл. 1630; в районі перетину вулиць Богдана Хмельницького і Донецької, Катерини з жіночим монастирем василіанок (в околиці вул. Заводської), також вірменські храми Якова (в районі залізничного моста на вулиці Богдана Хмельницького поряд з давньою церквою Анни) і Хреста з монастирем.
Поки що львівські русини зберігали вплив і вже в XV ст. мали на Підзамчі друкарню при Онуфріївському монастирі, першу на території нинішньої України. У XVI ст. русини активізуються, ведуть громадську роботу у церковних братствах, що існували при всіх місцевих православних храмах. Сюди прибувають православні культурні діячі з-за кордону, зокрема Іван Федоров у 1572-му, організувавши власну приватну друкарню при Онуфріївському монастирі.
Державна влада в особі львівських королівських старост намагалася обмежити вплив русинів Підзамча. Після поразки у Свидригайлових війнах ліквідовано 1434 рештки державної автономії Руського Королівства, зокрема руське право, натомість створено Руське воєводство. На його території почали заводити польське звичаєве право, в тому числі й на львівському Підзамчі. Вірмени, що проживали на цій дільниці, домоглися у короля підтвердження автономного самоврядування, яким користувалися вірмени в Середмісті. Ще у 1415 у кварталах навколо костелу Івана Хрестителя на Старому Ринку, який передали вірменам, була організована окрема вірменська Святоянська юридика, керована власним . У першій половині XVII ст. виділено ще дві юридики, передані католицькому Домініканському монастиреві Божого Тіла — Тарнавку і Поріччя. Тарнавка займала територію за церквою Різдва Богородиці на схід поміж Знесінням, південною стороною Волинського шляху (орієнтовно між нинішніми №№ 94—106) і Високим Замком, межуючи з монастирем Івана Богослова. Поріччя локалізують між вулицями Замарстинівською, Дашкевича, Заводською і Бориславською, її розділяла на дві нерівні частини нинішня вулиця Ткацька (ця територія була заселена ткачами). З боку вулиці Дашкевича Поріччя межувало з потоком Замарстинівкою (від чого й назва). Обидві управлялися власними війтами. (Окрім юридики існував однойменний присілок Поріччя на Замарстинові, відомий з 1500 р.) Також існували юридики Зборовщина (по сусідству з Тарнавкою), Сенявщина (на західних схилах Високого Замку).
Через потік Замарстинівку по трасі дороги Замарстинівської було зведено Мурований міст, про який згадується 1655 року. Можливо, десь тоді Замарстинівку пустили в канал («Корито»).
Для потреб католицького населення Підзамча у 1637 засновано костел Мартина з військовим шпиталем і монастирем кармелітів черевичкових.
Ще від часів князя Лева на Підзамчі існувала жидівська громада зі синагогою, окремим кагальним правлінням і власними рабинами. Їх після Хмельниччини все активніше підтримує польська верхівка. В результаті руське населення бідніє, марґіналізується, втрачає вплив у місті, а згодом і чисельну перевагу. Частина полонізується — те саме відбувається і з вірменами. Занепадають вірменські церкви Анни і Якова, у 1740 згоріла церква Хреста з монастирем, в якому від 1664 розташовувалася вірмено-католицька Колегія театинів — її територію вірмени передали католицькому орденові лазаристів (місіонери Святого Вікентія де Поль), які після 1747 відбудували костел.
Бл. 1660 року по сусідству з монастирем Івана Богослова виник заміський цвинтар, на якому ховали померлих від чуми та інших епідемій. Ділянку на північному схилі Високого Замку виділила зі свого маєтку родина міщан Папарів. Тут ховали померлих від чуми, а також самогубців і дуелянтів, яких згідно з середньовічними переконаннями не могли ховати в освячену землю біля храму в межах міста.
Жовківське передмістя
Після переходу Галичини у 1772 під владу Габсбургів ліквідовано окремі юридики Старостинську, Святоянську, Тарнавку, Поріччя, як і систему маґдебурзького права загалом, а на всій території створено Жовківське передмістя (Жовківську дільницю) під юрисдикцією львівської міської адміністрації (разом з іншими 4 адміністративними дільницями). На в'їзді до міста з цього боку встановлено дорожньо-митні застави (рогачки) — Жовківську (на перехресті сучасних вулиць Хмельницького і Волинської) та Замарстинівську біля Мурованого моста (перехрестя Замарстинівської і Хімічної).
У 1774 на колишній Старостинській юридиці стояло 188 християнських і 171 жидівський будинки.
Зі Середмістя на площу за Краківською брамою (нині Ярослава Осмомисла) бл. 1802 винесено базар (Краківський ринок) і поряд міську різню. У навколишніх кварталах велася активна торгова діяльність, згодом вони стали відомі своїми марґінальними й кримінальними елементами (). Тут переважає єврейське населення, на всій території колишнього княжого посаду будується багато синагог, зокрема велика синагога реформістів Темпль на нинішньому Старому Ринку. З них збереглася лише синагога Якоб Глянцзер Шул на вулиці Вугільній.
Свідченням зменшення чисельності руського населення стало скасування кайзером Йозефом ІІ церков Теодора, Воскресіння, Введення, Різдва Богородиці, монастирів Івана Богослова і Катерини (Йосифінська касата), також давно занепав монастир Михаїла. У 1782 скасовано монастир лазаристів, приміщення якого віддали для потреб львівського гарнізону. Тут на початку XIX ст. зведено Малі касарні, в яких згодом розмістила військова тюрма; у приміщенні костелу Хреста містилася військова каплиця і діяв гарнізонний суд. Поряд на Замарстинівській,7 у 1824 збудовано Великі касарні.
За переписом 1823 року на Жовківській дільниці стояло 447 будинків. У 1900-му 57% населення Жовківського передмістя становили юдеї, 30% римо-католики, 16,5% — греко-католики.
11 листопада 1787 під Високим замком на перетині вулиць Замкової і Папарівки поблизу джерела, відомого з XVI ст. як королівське, явилася Діва Марія. Назва імовірно походить від Краківського королівського передмістя. Від джерела витікав потічок в сторону річки Полтви уздовж тодішньої вулиці Бічної Першої (згодом Студенна, нині площа Кринична перед станцією Підзамче).
Після декрету імператора Йозефа II від 11 грудня 1783 про впорядкування міських кладовищ біля колишнього морового цвинтаря на Папарівці наприкінці XVIII ст. організовано Жовківський цвинтар, окремий для цієї дільниці. Він існував недовго і був ліквідований у 1868 після рішення будувати тут залізничну станцію. Після цього Жовківська дільниця розростається в північно-східному напрямку. За межами Жовківської рогачки виникають численні промислові підприємства. У 1880-их Юзефом Бачевським сюди перенесено родинну ґуральню, яку розмістили на території колишнього палацу Цєлєцкіх, придбаного Бачевськими в 1856 — тут виникає велике лікеро-горілчане підприємство «J. A. Baczewski. Fabryka wódek, rozoli i likierów» (вул. Б. Хмельницького, №114—116). У липні 1901 в кінець нинішньої вулиці Промислової перенесено міську різню. У 1910 на вулиці Ткацькій, 10 засновано фабрику цукерок і шоколаду «GZ» братів Гамера і Цимера («GaZet»). У 1920-их виникли три невеликі шкіряні фабрики «Мазега», «Палліс», «Таннер».
Одна із гілок першої черги львівського кінного трамваю у 1880-их була прокладена цією дільницею. У 1907 її було замінено на електричний трамвай. На вулиці Промисловій, 29 облаштовано третє трамвайне депо (тепер Трамвайне депо № 2 ЛКП «Львівелектротранс»).
Комісаріат (ляндвійтівський уряд) Жовківської дільниці наприкінці XIX ст. містився на вулиці Долинського, пізніше на Замарстинівській,26.
Після переходу Львова у 1918 до складу відновленої Польщі Жовківська дільниця зберегла свій статус.
З часом до Львова приєднали згідно з розпорядженням Ради Міністрів Речі Посполитої від 10 квітня 1930 р. приміські громади: Замарстинова, Знесіння, Клепарів та Мале Голоско. У 13-14 столітті, вони мали статус приміських сіл, зокрема з XIII століття відоме поселення Клепарів.
У приміщенні Замарстинівської військової тюрми облаштовано Центральну військову в'язницю для військових комендатур південно-східних воєводств. За Перших совітів у 1939—1941 тут діяла Львівська тюрма НКВД № 2.
За Перших совітів ліквідовано попередній адміністративний устрій Львова. Жовківська дільниця разом із частиною та кількома недавно приєднаними селами (Замарстинів, Клепарів, Голоско, Збоїща) об'єднано у Шевченківський район, один із 4 тогочасних районів міста.
За нацистської окупації відновлено у 1942 Жовківську дільницю, щоправда під іншою назвою, як одну з 11-ти дільниць Львова. На частині її території, яка прилягала до , Замарстинова і Клепарова на північ від залізничної колії, організовано Львівське ґетто, де утримувалося понад 130 тисяч євреїв. Частину їх знищили, частину вивезли в табір смерті Белжець. У процесі ліквідації Львівського ґетто 2—16 червня 1943 року євреї підняли повстання.
У складі Шевченківського району
За Других совітів у 1944 остаточно ліквідовано Жовківську дільницю і відновлено Шевченківський район. В його межах у 1947 Краківський ринок перенесено на місце знищеного нацистами Старого єврейського цвинтаря на колишньому .
На території колишньої Жовківської дільниці виникають численні промислові підприємства. У серпні 1944 на базі ремонтно-механічної майстерні з ремонту парових котлів, майстерень з виготовлення дерев'яної тари та майстерні з виготовлення дерев'яних коліс створено завод дезінфекційного обладнання, який у 1966 перетворено на завод радіоелектронної медичної апаратури (РЕМА) (вул. Заводська,31). На базі фабрики «GaZet», перетвореної на соціалістичне підприємство «Більшовик», колишньої фабрики цукру, шоколаду та какао «Branka» (заснованої 1882 Маурицієм Брандштадтером на вулиці Шептицьких) і кількох менших підприємств, зокрема першої української фабрики цукерків «Фортуна Нова» (заснованої 1922 у Львові Климентиною Авдикович) у травні 1962 організовано кондитерську фабрику ««Червона троянда»», яку через 3 місяці перейменували на «Світоч» (Ткацька,10). На базі дрібних ательє у 1944 засновано Львівську швейну фабрику № 1, яку в червні 1962 перетворено у Львівську швейну фірму «Маяк» (Промислова, 27). Націоналізовані у 1939 шкіряні фабрики «Мазега», «Палліс», «Таннер» після 1944 об’єднано у державний шкірзавод № 3, перейменований у 1961 у шкіряну фірму «Світанок» (Промислова, 53). ВАТ «Сяйво» спеціалізується на виробництві побутової електроосвітлювальної арматури (Промислова, 25). На місці Нової різні створено Львівський м'ясокомбінат (Промислова, 54—56).
В 1960-х роках на пл. Криничній поруч із залізничним вокзалом «Підзамче» була відкрита Автостанція № 2(нині автовокзал «Північний»). У 1980-х цю автостанцію перенесли на околицю міста — вона розмістилася біля кінцевої зупинки трамвайного маршруту № 6 поруч із кільцевою розв’язкою вул. Ульянівської (нині Липинського), Б. Хмельницького, 225 та вул. Кукурудзяної. Одноповерхова будівля автостанції № 2, спроєктована і збудована 1979 року, має адресу вул. Б. Хмельницького, 225. У радянські часи автостанція № 2 — 3-го класу, була розрахована на 1000 пасажирів в добу і обслуговувала рейси в напрямку Буського, Бродівського, Жовківського, Кам’янко-Бузького, Радехівського та Сокальського районів. Окрім того, вона обслуговувала міжміські міжобласні рейси у напрямку Луцька, Ковеля та Рівного та міжреспубліканські в напрямку Бреста.
У 1999 на території колишнього Краківського ринку почав функціонувати ринок «Добробут».
Від 5 грудня 1998 як частина історичного центру Львова — квартали навколо вулиць Папарівки, Татарської, Заводської, Гайдамацької, Якова Остряниці, Караїмської, Стрімкої, Підзамче, Огіркової, Шкільної, Жовківської, Б.Хмельницького, внесений до списку світової спадщини ЮНЕСКО.
Храми
- Церква Матері Божої Неустанної Помочі (УГКЦ)
- Церква Всіх Святих із монастирем Покрови Пресвятої Богородиці сестер студиток (УГКЦ)
- Церква Святого Миколая ПЦУ
- Церква Онуфрія з монастирем василіян (УГКЦ)
- Церква Воздвиження Чесного Хреста Господнього Університету внутрішніх справ (Замарстинівська,9)
- Релігійна громада церкви Християн Віри Євангельської «Жива Надія» (вулиця Папарівка,1)
- Церква Параскеви П'ятниці ПЦУ
- Дім молитви Першої львівської церкви Християн Віри Євангельської «Віфанія»
Об'єкти
- Ринок «Добробут» (на місці колишнього Краківського ринку)
- Меморіал пам’яті Героїв Небесної Сотні на початку вулиці Кривоноса (2019)
- Музей пам'яток стародавнього Львова (в приміщенні колишнього костелу Івана Хрестителя)
- Будинок Товариства єврейської культури імені Шолом-Алейхема (синагога Якоб Глянцер Шул)
- Нічний клуб «Малевич» (Malevich Night Club)
- Корпус правничого факультету Університету внутрішніх справ (Замарстинівська,9)
- Міський палац культури імені Гната Хоткевича
- Пам'ятник жертвам Львівського гетто на проспекті Чорновола, де був головний вхід у гетто (1992)
- Залізничний Вокзал та станція Підзамче
- Джерело під Високим Замком
- Нічний клуб «Ganok» на території колишнього заводу РЕМА.
- Артцентр «Фабрика Повидла» (Jam Factory Art Center) (вул. Богдана Хмельницького,124)
- Lemberg (виставковий центр)
- Автовокзал «Північний» (колишня автостанція № 2) на розі вулиць Липинського і Б. Хмельницького
- Будівельний гіпермаркет «Епіцентр» на вул. Б. Хмельницького (218)
Спорт
У школі № 20 відкрита секція кіокушинкай-карате.
Галерея
- Трамвай № 6 на вулиці Богдана Хмельницького
-
-
Примітки
- «Львова ніхто ніколи не завойовував, але завжди всі "визволяли"». Zaxid.net. 7 вересня 2021. оригіналу за 9 липня 2022. Процитовано 24 липня 2022.
- [1]
- https://photo-lviv.in.ua/istoriya-lvivskoho-tramvayu-u-chasy-avstro-uhorskoji-imperiji/
- https://www.ukr.net/news/details/lviv/91672952.html
- https://photo-lviv.in.ua/dovha-istoriya-lvivskoho-tramvaya/
- https://zaxid.net/lviv_vulitsya_bogdana_hmelnitskogo_istoriya_zmini_fakti_n1527299.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - https://lia.lvivcenter.org/uk/organizations/20-krakidaly/
- У центрі Львова запропонували створити новий рекреаційний простір. Zaxid.net. 22 грудня 2020. оригіналу за 16 травня 2022. Процитовано 24 липня 2022.
- https://photo-lviv.in.ua/korolivske-dzherelo-u-lvovi-abo-de-zyavlyalasya-diva-mariya/
- https://photo-lviv.in.ua/stratehichnyj-ob-jekt-harchovoji-promyslovosti-abo-lvivska-miska-bijnya/
- https://photo-lviv.in.ua/zamarstyniv-ta-joho-meshkantsi/.
{{}}
: Пропущений або порожній|title=
() - https://photo-lviv.in.ua/kondyterska-fabryka-branka-najstarisha-j-najpotuzhnisha-u-lvovi/
- Львова, Фотографії Старого (28 січня 2022). З історії автовокзалів та автостанцій Львова • Фотографії старого Львова. Фотографії старого Львова (укр.). Процитовано 8 серпня 2022.
- https://tvoemisto.tv/exclusive/gotel_na_bazari_abo_korotka_istoriya_dobrobutu_u_lvovi_127416.html
- Перехрест, Ольга (17 травня 2017). Найбільший нічний клуб Львова: перші фото зсередини. Zaxid.net. оригіналу за 9 липня 2022. Процитовано 24 липня 2022.
- https://afishalviv.net/pro-lviv/korolivske-dzherelo-pid-visokim-zamkom/
- https://lviv-online.com/ua/places/galleries/jam-factory-art-center/
- https://tvoemisto.tv/news/na_lvivskiy_fabrytsi_povydla_tsogo_roku_vidkryyut_suchasnyy_arttsentr_127170.html
- . kanku.org.ua. Архів оригіналу за 17 вересня 2016. Процитовано 4 вересня 2016.
Див. також
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Pidza mche abo Zhovkivske peredmistya istorichna dilnicya Lvova v zahidnij i pivnichnij okolici Visokogo zamku U XIII XIV st v yiyi mezhah sformuvavsya centr knyazhogo mista podil U XIV XVIII st jogo teritoriyu vivedeno za mezhi diyi magdeburzkogo prava i organizovano Starostinsku yuridiku 1772 roku vidilena v okreme Zhovkivske peredmistya Pislya budivnictva zaliznichnoyi stanciyi ta vokzalu Pidzamche cya nazva poshirilasya i na dovkolishni kvartali roztashovani na pivnichnij shid vid davnogo centru Lvova Pidzamche LvivPidzamche Viglyad na Pidzamche z Visokogo ZamkuZagalna informaciya50 25 13 pn sh 24 03 39 sh d 50 420277790028 pn sh 24 06083334002777718 sh d 50 420277790028 24 06083334002777718 Koordinati 50 25 13 pn sh 24 03 39 sh d 50 420277790028 pn sh 24 06083334002777718 sh d 50 420277790028 24 06083334002777718Krayina UkrayinaRajon ShevchenkivskijAdminodinicya LvivZasnovano 1694Golovni vulici Bogdana Hmelnickogo Zamarstinivska Zhovkivska Donecka Promislova Volinska Ostryanici Gajdamacka Gorodnicka Shidna plosha Starij Rinok plosha Teodora plosha Zvenigorodska plosha Krinichna navproti zaliznichnoyi stanciyi Pidzamche TransportZaliznichna infrastruktura zaliznichna stancya Pidzamche Gnata Hotkevicha platforma Karta Pidzamche u VikishovishiU Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Pidzamche U drugij polovini XIX st Zhovkivske peredmistya rozroslosya v pivnichnomu shidnomu napryamku Zi zahodu bulo obmezhene richkoyu Poltvoyu sho protikala v okolici ninishnogo prospektu Chornovola z pivnochi yiyi pritokoyu Zamarstinivkoyu uzdovzh ninishnih vulic Himichnoyi Dashkevicha kincevogo vidtinku Zhovkivskoyi i dali na pivnichnij shid do peretinu Promislovoyi ta Lipinskogo zi shodu vuliceyu Bogdana Hmelnickogo z pivdnya prilyagala do masivu Visokogo Zamku i Kajzervaldu Dilnicya mezhuvala zi zahodu z z pivnochi zi Zamarstinovom i Zboyishami zi shodu zi Znesinnyam z pivdnya zi Seredmistyam Nini roztashovana v mezhah Shevchenkivskogo rajonu Lvova NazvaNazva Pidzamche figuruye u Naukovih rozvidkah Ivana Krip yakevicha pro odnogo iz pershogo shidnoslov yanskogo drukarya Ivana Fedorova de vkazano sho ukrayinskij pershodrukar Ivan Fedoriv z Pidzamche buv pohovanij u 1583 v monastiri Sv Onufriya u Lvovi s 533 534 541 542 V knizi Istoriya Lvova Korotkij naris vidavnictva 1956 roku Lvivskogo derzhavnogo universitetu im Franka zaznachayetsya sho Ivan Fedoriv priyihav do Lvova ta poselivsya na Pidzamche na prikinci 1572 pochatku 1573 rokiv U XIX st kvartali v mezhah ninishnih vulic Zhovkivskoyi Doneckoyi ta Promislovoyi nazivali Gavrilivkoyu Gabriyelivkoyu nazva pohodit vid rodini Gabriyelli bagatih mishan yaki mali tut filvarok u XVII st Pershi marshruti tramvayiv mali okremi zupinki Gabriyelivka ta Pidzamche sho maye zakarbovano na shemah tramvajnih linij 1911r U radyanskij period miscevist na peretini vulic Bogdana Hmelnickogo ta Volinskoyi imenuvalasya Rogachkoyu Todi zh stosovno najdavnishoyi chastini Pidzamcha pozadu ninishnogo rinku Dobrobut pobutuvav toponim Bomba Knyazhe mistoNajdavnishij miskij oseredok podil vinik u seredini XIII st popid Visokim zamkom obich davnogo torgovogo traktu yakij prolyagav z Galicha na Volin Volinskij shlyah i na comu vidtinku prohodiv pravim beregom Poltvoyu mizh richkoyu i Visokim zamkom Formuvannya drevnogo mista Lvova vidbuvalos dovkolo Volinskogo Shlyahu teperishnya vul B Hmelnickogo Yadrom stala torgova plosha zgodom nazvana Starij Rinok Vona roztashovuvalasya ne na odnojmennij ploshi yak teper a pivnichnishe na misci ninishnogo kvartalu pomizh cerkvoyu Mikolaya i kostelom Ivana Hrestitelya sho yih tradiciya pov yazuye z knyazem Levom i jogo druzhinoyu Konstanciyeyu Navkolo vinikayut pravoslavni cerkvi Teodora na odnojmennij ploshi Voskresinnya bilya peretinu vulic Zamarstinivskoyi i Dolinskogo Paraskevi P yatnici Onufriyivskij monastir i mozhlivo monastir Mihayila Perevazhalo ruske naselennya Takozh syudi bula spryamovana nimecka i yevrejska kolonizaciya z Centralnoyi Evropi inshih regioniv oskilki Lev pislya 1270 pragnuv shvidko rozbuduvati svoyu stolicyu iz cim pov yazane viniknennya najstarishih parafiyalnih hramiv nacionalnih gromad nimeckogo kostelu Mariyi Snizhnoyi Velikoyi sinagogi peredmistya obich ninishnogo rinku Dobrobut virmenskoyi cerkvi Anni imovirno na vulici Bogdana Hmelnickogo 42 mozhlivo karayimskoyi kenasi j tatarskoyi mecheti Nimecka gromada kotra zoseredzhuvalasya navkolo kostelu Mariyi Snizhnoyi funkcionuvala na osnovi togochasnogo magdeburzkogo prava nepovnogo u formi vijtivstva vzhe naprikinci XIII st koli yiyi ocholiv vijt Bertold Shteher Za pripushennyami Kostya Prisyazhnogo pivdenna mezha nimeckogo kvartalu syagala teritoriyi ninishnogo Seredmistya na sho zokrema vkazuye asimetrichne roztashuvannya vulici Virmenskoyi stosovno regulyarnoyi planuvalnoyi sistemi novogo centru Pivnichnoyu mezheyu mista buv potik Zamarstinivka na yakomu vzhe naprikinci XIII st stoyav mlin Bertolda Shtehera cya miscevist imenuvalasya Silskij kut zvidsi pochinavsya majbutnij Zamarstiniv Krakivske zamkove peredmistyaPislya zahoplennya u 1349 Lvova Kazimirom Velikim teritoriyu Pidzamcha vivedeno za mezhi diyi magdeburzkogo prava i organizovano okremu administrativnu odinicyu Starostinsku yuridiku pidporyadkovanu lvivskim korolivskim starostam kotri reprezentuvali korolivsku vladu Takim chinom rusiniv yaki chiselno perevazhali v misti na cij dilnici pozbavili perevag yaki davalo magdeburzke pravo i voni dali keruvalisya tradicijnim ruskim pravom Lvivski starosti reziduvali v Nizkomu zamku tak samo yim pidporyadkovuvavsya garnizon Visokogo zamku tomu cya dilnicya uprodovzh XIV XVIII st imenuvalasya Krakivskim zamkovim peredmistyam Krakivskim korolivskim peredmistyam Yiyi pivdenna mezha zi zahidnogo boku stabilizuvalsya po liniyi Visokogo muru i Krakivskoyi brami v rajoni ninishnih plosh Yaroslava Osmomisla Danila Galickogo i vulici Gonti i dali do Visokogo Zamku Podalshe zaselennya vidbuvalosya na shid uzdovzh Volinskogo shlyahu de vinikayut novi pravoslavni cerkvi Spasa XV st Vvedennya 1591 u kvartali mizh Zamarstinivskoyu Dolinskogo i Gajdamackoyu Ivana Bogoslova z cholovichim monastirem bl 1640 v rajoni ninishnoyi vulici Tatarskoyi Rizdva Bogorodici Varvari bl 1630 v rajoni peretinu vulic Bogdana Hmelnickogo i Doneckoyi Katerini z zhinochim monastirem vasilianok v okolici vul Zavodskoyi takozh virmenski hrami Yakova v rajoni zaliznichnogo mosta na vulici Bogdana Hmelnickogo poryad z davnoyu cerkvoyu Anni i Hresta z monastirem Poki sho lvivski rusini zberigali vpliv i vzhe v XV st mali na Pidzamchi drukarnyu pri Onufriyivskomu monastiri pershu na teritoriyi ninishnoyi Ukrayini U XVI st rusini aktivizuyutsya vedut gromadsku robotu u cerkovnih bratstvah sho isnuvali pri vsih miscevih pravoslavnih hramah Syudi pribuvayut pravoslavni kulturni diyachi z za kordonu zokrema Ivan Fedorov u 1572 mu organizuvavshi vlasnu privatnu drukarnyu pri Onufriyivskomu monastiri Derzhavna vlada v osobi lvivskih korolivskih starost namagalasya obmezhiti vpliv rusiniv Pidzamcha Pislya porazki u Svidrigajlovih vijnah likvidovano 1434 reshtki derzhavnoyi avtonomiyi Ruskogo Korolivstva zokrema ruske pravo natomist stvoreno Ruske voyevodstvo Na jogo teritoriyi pochali zavoditi polske zvichayeve pravo v tomu chisli j na lvivskomu Pidzamchi Virmeni sho prozhivali na cij dilnici domoglisya u korolya pidtverdzhennya avtonomnogo samovryaduvannya yakim koristuvalisya virmeni v Seredmisti She u 1415 u kvartalah navkolo kostelu Ivana Hrestitelya na Staromu Rinku yakij peredali virmenam bula organizovana okrema virmenska Svyatoyanska yuridika kerovana vlasnim U pershij polovini XVII st vidileno she dvi yuridiki peredani katolickomu Dominikanskomu monastirevi Bozhogo Tila Tarnavku i Porichchya Tarnavka zajmala teritoriyu za cerkvoyu Rizdva Bogorodici na shid pomizh Znesinnyam pivdennoyu storonoyu Volinskogo shlyahu oriyentovno mizh ninishnimi 94 106 i Visokim Zamkom mezhuyuchi z monastirem Ivana Bogoslova Porichchya lokalizuyut mizh vulicyami Zamarstinivskoyu Dashkevicha Zavodskoyu i Borislavskoyu yiyi rozdilyala na dvi nerivni chastini ninishnya vulicya Tkacka cya teritoriya bula zaselena tkachami Z boku vulici Dashkevicha Porichchya mezhuvalo z potokom Zamarstinivkoyu vid chogo j nazva Obidvi upravlyalisya vlasnimi vijtami Okrim yuridiki isnuvav odnojmennij prisilok Porichchya na Zamarstinovi vidomij z 1500 r Takozh isnuvali yuridiki Zborovshina po susidstvu z Tarnavkoyu Senyavshina na zahidnih shilah Visokogo Zamku Cherez potik Zamarstinivku po trasi dorogi Zamarstinivskoyi bulo zvedeno Murovanij mist pro yakij zgaduyetsya 1655 roku Mozhlivo des todi Zamarstinivku pustili v kanal Korito Dlya potreb katolickogo naselennya Pidzamcha u 1637 zasnovano kostel Martina z vijskovim shpitalem i monastirem karmelitiv cherevichkovih She vid chasiv knyazya Leva na Pidzamchi isnuvala zhidivska gromada zi sinagogoyu okremim kagalnim pravlinnyam i vlasnimi rabinami Yih pislya Hmelnichchini vse aktivnishe pidtrimuye polska verhivka V rezultati ruske naselennya bidniye marginalizuyetsya vtrachaye vpliv u misti a zgodom i chiselnu perevagu Chastina polonizuyetsya te same vidbuvayetsya i z virmenami Zanepadayut virmenski cerkvi Anni i Yakova u 1740 zgorila cerkva Hresta z monastirem v yakomu vid 1664 roztashovuvalasya virmeno katolicka Kolegiya teatiniv yiyi teritoriyu virmeni peredali katolickomu ordenovi lazaristiv misioneri Svyatogo Vikentiya de Pol yaki pislya 1747 vidbuduvali kostel Bl 1660 roku po susidstvu z monastirem Ivana Bogoslova vinik zamiskij cvintar na yakomu hovali pomerlih vid chumi ta inshih epidemij Dilyanku na pivnichnomu shili Visokogo Zamku vidilila zi svogo mayetku rodina mishan Papariv Tut hovali pomerlih vid chumi a takozh samogubciv i duelyantiv yakih zgidno z serednovichnimi perekonannyami ne mogli hovati v osvyachenu zemlyu bilya hramu v mezhah mista Zhovkivske peredmistyaPislya perehodu Galichini u 1772 pid vladu Gabsburgiv likvidovano okremi yuridiki Starostinsku Svyatoyansku Tarnavku Porichchya yak i sistemu magdeburzkogo prava zagalom a na vsij teritoriyi stvoreno Zhovkivske peredmistya Zhovkivsku dilnicyu pid yurisdikciyeyu lvivskoyi miskoyi administraciyi razom z inshimi 4 administrativnimi dilnicyami Na v yizdi do mista z cogo boku vstanovleno dorozhno mitni zastavi rogachki Zhovkivsku na perehresti suchasnih vulic Hmelnickogo i Volinskoyi ta Zamarstinivsku bilya Murovanogo mosta perehrestya Zamarstinivskoyi i Himichnoyi U 1774 na kolishnij Starostinskij yuridici stoyalo 188 hristiyanskih i 171 zhidivskij budinki Zi Seredmistya na ploshu za Krakivskoyu bramoyu nini Yaroslava Osmomisla bl 1802 vineseno bazar Krakivskij rinok i poryad misku riznyu U navkolishnih kvartalah velasya aktivna torgova diyalnist zgodom voni stali vidomi svoyimi marginalnimi j kriminalnimi elementami Tut perevazhaye yevrejske naselennya na vsij teritoriyi kolishnogo knyazhogo posadu buduyetsya bagato sinagog zokrema velika sinagoga reformistiv Templ na ninishnomu Staromu Rinku Z nih zbereglasya lishe sinagoga Yakob Glyanczer Shul na vulici Vugilnij Svidchennyam zmenshennya chiselnosti ruskogo naselennya stalo skasuvannya kajzerom Jozefom II cerkov Teodora Voskresinnya Vvedennya Rizdva Bogorodici monastiriv Ivana Bogoslova i Katerini Josifinska kasata takozh davno zanepav monastir Mihayila U 1782 skasovano monastir lazaristiv primishennya yakogo viddali dlya potreb lvivskogo garnizonu Tut na pochatku XIX st zvedeno Mali kasarni v yakih zgodom rozmistila vijskova tyurma u primishenni kostelu Hresta mistilasya vijskova kaplicya i diyav garnizonnij sud Poryad na Zamarstinivskij 7 u 1824 zbudovano Veliki kasarni Za perepisom 1823 roku na Zhovkivskij dilnici stoyalo 447 budinkiv U 1900 mu 57 naselennya Zhovkivskogo peredmistya stanovili yudeyi 30 rimo katoliki 16 5 greko katoliki 11 listopada 1787 pid Visokim zamkom na peretini vulic Zamkovoyi i Paparivki poblizu dzherela vidomogo z XVI st yak korolivske yavilasya Diva Mariya Nazva imovirno pohodit vid Krakivskogo korolivskogo peredmistya Vid dzherela vitikav potichok v storonu richki Poltvi uzdovzh todishnoyi vulici Bichnoyi Pershoyi zgodom Studenna nini plosha Krinichna pered stanciyeyu Pidzamche Pislya dekretu imperatora Jozefa II vid 11 grudnya 1783 pro vporyadkuvannya miskih kladovish bilya kolishnogo morovogo cvintarya na Paparivci naprikinci XVIII st organizovano Zhovkivskij cvintar okremij dlya ciyeyi dilnici Vin isnuvav nedovgo i buv likvidovanij u 1868 pislya rishennya buduvati tut zaliznichnu stanciyu Pislya cogo Zhovkivska dilnicya rozrostayetsya v pivnichno shidnomu napryamku Za mezhami Zhovkivskoyi rogachki vinikayut chislenni promislovi pidpriyemstva U 1880 ih Yuzefom Bachevskim syudi pereneseno rodinnu guralnyu yaku rozmistili na teritoriyi kolishnogo palacu Cyelyeckih pridbanogo Bachevskimi v 1856 tut vinikaye velike likero gorilchane pidpriyemstvo J A Baczewski Fabryka wodek rozoli i likierow vul B Hmelnickogo 114 116 U lipni 1901 v kinec ninishnoyi vulici Promislovoyi pereneseno misku riznyu U 1910 na vulici Tkackij 10 zasnovano fabriku cukerok i shokoladu GZ brativ Gamera i Cimera GaZet U 1920 ih vinikli tri neveliki shkiryani fabriki Mazega Pallis Tanner Odna iz gilok pershoyi chergi lvivskogo kinnogo tramvayu u 1880 ih bula prokladena ciyeyu dilniceyu U 1907 yiyi bulo zamineno na elektrichnij tramvaj Na vulici Promislovij 29 oblashtovano tretye tramvajne depo teper Tramvajne depo 2 LKP Lvivelektrotrans Komisariat lyandvijtivskij uryad Zhovkivskoyi dilnici naprikinci XIX st mistivsya na vulici Dolinskogo piznishe na Zamarstinivskij 26 Pislya perehodu Lvova u 1918 do skladu vidnovlenoyi Polshi Zhovkivska dilnicya zberegla svij status Z chasom do Lvova priyednali zgidno z rozporyadzhennyam Radi Ministriv Rechi Pospolitoyi vid 10 kvitnya 1930 r primiski gromadi Zamarstinova Znesinnya Klepariv ta Male Golosko U 13 14 stolitti voni mali status primiskih sil zokrema z XIII stolittya vidome poselennya Klepariv U primishenni Zamarstinivskoyi vijskovoyi tyurmi oblashtovano Centralnu vijskovu v yaznicyu dlya vijskovih komendatur pivdenno shidnih voyevodstv Za Pershih sovitiv u 1939 1941 tut diyala Lvivska tyurma NKVD 2 Za Pershih sovitiv likvidovano poperednij administrativnij ustrij Lvova Zhovkivska dilnicya razom iz chastinoyu ta kilkoma nedavno priyednanimi selami Zamarstiniv Klepariv Golosko Zboyisha ob yednano u Shevchenkivskij rajon odin iz 4 togochasnih rajoniv mista Za nacistskoyi okupaciyi vidnovleno u 1942 Zhovkivsku dilnicyu shopravda pid inshoyu nazvoyu yak odnu z 11 ti dilnic Lvova Na chastini yiyi teritoriyi yaka prilyagala do Zamarstinova i Kleparova na pivnich vid zaliznichnoyi koliyi organizovano Lvivske getto de utrimuvalosya ponad 130 tisyach yevreyiv Chastinu yih znishili chastinu vivezli v tabir smerti Belzhec U procesi likvidaciyi Lvivskogo getto 2 16 chervnya 1943 roku yevreyi pidnyali povstannya U skladi Shevchenkivskogo rajonuZa Drugih sovitiv u 1944 ostatochno likvidovano Zhovkivsku dilnicyu i vidnovleno Shevchenkivskij rajon V jogo mezhah u 1947 Krakivskij rinok pereneseno na misce znishenogo nacistami Starogo yevrejskogo cvintarya na kolishnomu Na teritoriyi kolishnoyi Zhovkivskoyi dilnici vinikayut chislenni promislovi pidpriyemstva U serpni 1944 na bazi remontno mehanichnoyi majsterni z remontu parovih kotliv majsteren z vigotovlennya derev yanoyi tari ta majsterni z vigotovlennya derev yanih kolis stvoreno zavod dezinfekcijnogo obladnannya yakij u 1966 peretvoreno na zavod radioelektronnoyi medichnoyi aparaturi REMA vul Zavodska 31 Na bazi fabriki GaZet peretvorenoyi na socialistichne pidpriyemstvo Bilshovik kolishnoyi fabriki cukru shokoladu ta kakao Branka zasnovanoyi 1882 Mauriciyem Brandshtadterom na vulici Sheptickih i kilkoh menshih pidpriyemstv zokrema pershoyi ukrayinskoyi fabriki cukerkiv Fortuna Nova zasnovanoyi 1922 u Lvovi Klimentinoyu Avdikovich u travni 1962 organizovano konditersku fabriku Chervona troyanda yaku cherez 3 misyaci perejmenuvali na Svitoch Tkacka 10 Na bazi dribnih atelye u 1944 zasnovano Lvivsku shvejnu fabriku 1 yaku v chervni 1962 peretvoreno u Lvivsku shvejnu firmu Mayak Promislova 27 Nacionalizovani u 1939 shkiryani fabriki Mazega Pallis Tanner pislya 1944 ob yednano u derzhavnij shkirzavod 3 perejmenovanij u 1961 u shkiryanu firmu Svitanok Promislova 53 VAT Syajvo specializuyetsya na virobnictvi pobutovoyi elektroosvitlyuvalnoyi armaturi Promislova 25 Na misci Novoyi rizni stvoreno Lvivskij m yasokombinat Promislova 54 56 V 1960 h rokah na pl Krinichnij poruch iz zaliznichnim vokzalom Pidzamche bula vidkrita Avtostanciya 2 nini avtovokzal Pivnichnij U 1980 h cyu avtostanciyu perenesli na okolicyu mista vona rozmistilasya bilya kincevoyi zupinki tramvajnogo marshrutu 6 poruch iz kilcevoyu rozv yazkoyu vul Ulyanivskoyi nini Lipinskogo B Hmelnickogo 225 ta vul Kukurudzyanoyi Odnopoverhova budivlya avtostanciyi 2 sproyektovana i zbudovana 1979 roku maye adresu vul B Hmelnickogo 225 U radyanski chasi avtostanciya 2 3 go klasu bula rozrahovana na 1000 pasazhiriv v dobu i obslugovuvala rejsi v napryamku Buskogo Brodivskogo Zhovkivskogo Kam yanko Buzkogo Radehivskogo ta Sokalskogo rajoniv Okrim togo vona obslugovuvala mizhmiski mizhoblasni rejsi u napryamku Lucka Kovelya ta Rivnogo ta mizhrespublikanski v napryamku Bresta U 1999 na teritoriyi kolishnogo Krakivskogo rinku pochav funkcionuvati rinok Dobrobut Vid 5 grudnya 1998 yak chastina istorichnogo centru Lvova kvartali navkolo vulic Paparivki Tatarskoyi Zavodskoyi Gajdamackoyi Yakova Ostryanici Karayimskoyi Strimkoyi Pidzamche Ogirkovoyi Shkilnoyi Zhovkivskoyi B Hmelnickogo vnesenij do spisku svitovoyi spadshini YuNESKO HramiCerkva Materi Bozhoyi Neustannoyi Pomochi UGKC Cerkva Vsih Svyatih iz monastirem Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici sester studitok UGKC Cerkva Svyatogo Mikolaya PCU Cerkva Onufriya z monastirem vasiliyan UGKC Cerkva Vozdvizhennya Chesnogo Hresta Gospodnogo Universitetu vnutrishnih sprav Zamarstinivska 9 Religijna gromada cerkvi Hristiyan Viri Yevangelskoyi Zhiva Nadiya vulicya Paparivka 1 Cerkva Paraskevi P yatnici PCU Dim molitvi Pershoyi lvivskoyi cerkvi Hristiyan Viri Yevangelskoyi Vifaniya Ob yektiRinok Dobrobut na misci kolishnogo Krakivskogo rinku Memorial pam yati Geroyiv Nebesnoyi Sotni na pochatku vulici Krivonosa 2019 Muzej pam yatok starodavnogo Lvova v primishenni kolishnogo kostelu Ivana Hrestitelya Budinok Tovaristva yevrejskoyi kulturi imeni Sholom Alejhema sinagoga Yakob Glyancer Shul Nichnij klub Malevich Malevich Night Club Korpus pravnichogo fakultetu Universitetu vnutrishnih sprav Zamarstinivska 9 Miskij palac kulturi imeni Gnata Hotkevicha Pam yatnik zhertvam Lvivskogo getto na prospekti Chornovola de buv golovnij vhid u getto 1992 Zaliznichnij Vokzal ta stanciya Pidzamche Dzherelo pid Visokim Zamkom Nichnij klub Ganok na teritoriyi kolishnogo zavodu REMA Artcentr Fabrika Povidla Jam Factory Art Center vul Bogdana Hmelnickogo 124 Lemberg vistavkovij centr Avtovokzal Pivnichnij kolishnya avtostanciya 2 na rozi vulic Lipinskogo i B Hmelnickogo Budivelnij gipermarket Epicentr na vul B Hmelnickogo 218 SportU shkoli 20 vidkrita sekciya kiokushinkaj karate GalereyaTramvaj 6 na vulici Bogdana Hmelnickogo Vulicya Kvitova Vulicya PromislovaPrimitki Lvova nihto nikoli ne zavojovuvav ale zavzhdi vsi vizvolyali Zaxid net 7 veresnya 2021 originalu za 9 lipnya 2022 Procitovano 24 lipnya 2022 1 https photo lviv in ua istoriya lvivskoho tramvayu u chasy avstro uhorskoji imperiji https www ukr net news details lviv 91672952 html https photo lviv in ua dovha istoriya lvivskoho tramvaya https zaxid net lviv vulitsya bogdana hmelnitskogo istoriya zmini fakti n1527299 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka https lia lvivcenter org uk organizations 20 krakidaly U centri Lvova zaproponuvali stvoriti novij rekreacijnij prostir Zaxid net 22 grudnya 2020 originalu za 16 travnya 2022 Procitovano 24 lipnya 2022 https photo lviv in ua korolivske dzherelo u lvovi abo de zyavlyalasya diva mariya https photo lviv in ua stratehichnyj ob jekt harchovoji promyslovosti abo lvivska miska bijnya https photo lviv in ua zamarstyniv ta joho meshkantsi a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Propushenij abo porozhnij title dovidka https photo lviv in ua kondyterska fabryka branka najstarisha j najpotuzhnisha u lvovi Lvova Fotografiyi Starogo 28 sichnya 2022 Z istoriyi avtovokzaliv ta avtostancij Lvova Fotografiyi starogo Lvova Fotografiyi starogo Lvova ukr Procitovano 8 serpnya 2022 https tvoemisto tv exclusive gotel na bazari abo korotka istoriya dobrobutu u lvovi 127416 html Perehrest Olga 17 travnya 2017 Najbilshij nichnij klub Lvova pershi foto zseredini Zaxid net originalu za 9 lipnya 2022 Procitovano 24 lipnya 2022 https afishalviv net pro lviv korolivske dzherelo pid visokim zamkom https lviv online com ua places galleries jam factory art center https tvoemisto tv news na lvivskiy fabrytsi povydla tsogo roku vidkryyut suchasnyy arttsentr 127170 html kanku org ua Arhiv originalu za 17 veresnya 2016 Procitovano 4 veresnya 2016 Div takozhShevchenkivskij rajon Pidzamche stanciya Visokij Zamok Seredmistya Zamarstiniv Zboyisha Znesinnya