Святосла́в І́горович (Хоробрий) (близько 938 р. — березень 972 р.) — великий князь київський (945—972 рр.). Представник династії Рюриковичів. Єдиний син київського князя Ігоря і княгині Ольги. Після загибелі батька перебував під регентством матері (945—964 рр.). Ставши самостійним правителем, проводив активну зовнішню політику, значно розширивши територію Руської держави. Підкорив волзьких булгар, аланів, радимичів, в'ятичів (964 р.). Розгромив Хозарський каганат (965—968 рр.). 968 року допоміг візантійському імператорові Никифору Фоці придушити повстання болгар, але його спроба залишитися в Болгарії змусила Візантію нацькувати на Київ печенігів. Відігнавши їх, посадив намісниками на Русі своїх синів: Ярополка в Києві, Олега в Овручі, Володимира у Новгороді. 969 року вирушив у другий похід на Болгарію. 971 року був обложений у болгарському місті Доростолі, змушений повернутися на Русь. На зворотному шляху загинув у засідці на Дніпрі, яку влаштував печенізький хан Куря.
Святослав Ігорович Свѧтославъ Игоревичь | |||
![]() | |||
![]() | |||
княжий знак | |||
| |||
---|---|---|---|
945 — 972 | |||
Регент: | Ольга (945 — 964) | ||
Попередник: | Ігор Рюрикович | ||
Наступник: | Ярополк Святославич | ||
Народження: | невідомо Київ, Русь | ||
Смерть: | березень 972 Дніпрові пороги [⇨] | ||
Країна: | Київська Русь | ||
Релігія: | слов'янське язичництво | ||
Рід: | Рюриковичі | ||
Батько: | Ігор Рюрикович | ||
Мати: | Ольга | ||
Шлюб: | Предслава | ||
Діти: | Ярополк, Олег, Володимир | ||
| |||
|
Ім'я
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNOeVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDUWlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNPVjhsUkRBbFFrSWxSREVsT1RZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREFsUWtZbFJEQWxRamdsUkRFbE9ERmZKVVF3SlVFeEpVUXdKVUl5SlVReEpUaEdKVVF4SlRneUpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSXlYeVZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpBbFJERWxPRFZmSlRJNE9UY3hKVEk1TG1wd1p5OHlOVEJ3ZUMwbFJEQWxRVEFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamNsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpJbFJERWxPVFlsUkRBbFFrSWxSREFsUWtJbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRamxmSlVRd0pVSkNKVVF4SlRrMkpVUXhKVGd5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVKR0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ1FpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNbDhsUkRBbFFrUWxSREFsUWpCZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSXpKVVF3SlVJd0pVUXhKVGcxWHlVeU9EazNNU1V5T1M1cWNHYz0uanBn.jpg)
В історіографії та художній літературі відомий за прізвиськом Святосла́в Хоро́брий (дав.-рус. Ст҃ославъ хоробры); згадується у Галицько-Волинському літописі у порівнянні з князем Данилом Романовичем. Інші прізвиська — Сміливий, Великий, Завойовник тощо. У «Слові про закон і благодать» названий славним Святославом.
Водночас Василь Татищев та пізніші історики звертали увагу на візантійські джерела, в яких ім'я правителя Русі писалось як Сфендославос (дав.-гр. Σφενδοσθλάβος). Із цього робилося припущення, що справжнє ім'я князя — Свендослав, яке походить від скандинавського імені Свен (дан. Svend, д. сканд. Sveinn, швед. Sven) зі слов'янським княжим закінченням -слав. Подібні імена зустрічалися і на Русі. Наприклад, літописи повідомляли про воєводу Ігоря і Святослава Свенельда. Візантійські джерела згадують руського воєводу у війську Святослава Сфенкла і Сфенґа, імовірного сина Святослава.
Біографія
Молоді роки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDFOMmFXRjBiM05zWVhZeExuQnVaeTh5TlRCd2VDMVRkbWxoZEc5emJHRjJNUzV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Святослав був єдиним сином київського князя Ігоря Рюриковича та його дружини Ольги.
Дата народження Святослава невідома: Леонтій Войтович припускає, що близько 938 р. (за Теофілом Кострубою — бл. 934 р., за Михайлом Брайчевським — близько 935 р., за Геннадієм Литавріним — бл. 939—940 рр., за Василем Татищевим — 920 р. (суперечить Льву Диякону), за Г. Філістом — 919 р., за А. Новосильцевою — 920 р., за Петром Толочком — 930—932 рр., за Миколою Карамзіним — 933 рік.
Упорядники Никонівського зведення по суті визнали, що не знають дати народження князя: «и остался у него сын Цветославль мал зело, а воєвода у него Свентелд» (120, с. 28).
Як зазнають літописи, у 946 р. Святослав уже сидів на коні й, навіть, пробував метнути списа, йому було тоді не менше 6—8 років. Літопис Авраамки вказує, що Святослав княжив 18 років, тобто із 964 р. став незалежним правителем від матері, яка до того була регентом.
Приєднання в'ятичів
У 964 році князь Святослав Ігорович здійснив свій перший похід на землі слов'янського племені в'ятичів, які платили данину хозарам. В'ятичі заселяли лісисте межиріччя Оки та Волги. Пробувши в них усю зиму, Святослав домігся свого: вони перестали платити данину хозарам і підкорилися Києву. Саме цим часом, у зв'язку з наступним походом супроти хозар, датується його легендарний вислів Іду на ви!.
Розорення Хозарії
За Повістю врем'яних літ 965 року Святослав здійснив похід на Хозарський каганат. Жодного іншого джерела, яке б говорило про те, що Святослав ходив на хозарів, нема. Мусульманські джерела X століття підтверджують похід русів на Хозарський каганат, але імені ватажка не називають і датують його 969 роком, коли Святослав був на Дунаї. Серед сучасних істориків нема єдності щодо того, чи справді Святослав ходив на хозарів.
Перемога над ясами та касогами
За різними джерелами руси після Каганату пішли на Північний Кавказ, Саркел та Тмуторокань. Однак, як відзначають сучасні історики, автор «Повісті врем'яних літ» нічого не знав про дії Святослава в Поволжі та Дагестані, а Ібн-Хаукаль, в свою чергу, не знав про похід русів на Саркел, Тмуторокань, аланів і касогів.
Перша болгарська війна
Цей розділ не містить . |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpsTHpZMExXMWhibUZ6YzJWekxXTm9jbTl1YVdOc1pTNXFjR2N2TWpVd2NIZ3ROalF0YldGdVlYTnpaWE10WTJoeWIyNXBZMnhsTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Цього разу князь задумав почати велику війну проти Візантійської імперії. Але спочатку здійснив похід на грецьке місто Херсонес, яке закривало шлях руським купцям у Чорне море, яке за тих часів дістало назву Руського моря, «бо ним тільки Русь плаває». Військові приготування у Києві не стали секретом ні для жителів Херсонеса, ні для Константинополя. Візантійський імператор Никифор ІІ Фока вирішив відкупитися від войовничих русичів. Він послав до князя Святослава знатного херсонесця патрикія Калокира з величезними дарами — 15 кентинаріями золота.
Метою дипломатичної місії Калокіра було перенацілення руського війська на дунайські береги, тобто на Болгарське царство. Його цар Симеон, колишній бранець імператора, успішно воював з Візантією. Однак раптова смерть не дозволила йому довершити розгром ненависної йому імперії. Хоч новий болгарський цар Петро Короткий не становив серйозної загрози Константинополю, там все ж вирішили позбутися можливого супротивника силами русичів.
Однак у князя Святослава були власні плани. Він вирішив розсунути кордони Русі, зробити Болгарію союзницею у майбутній війні з Візантією і задумав навіть перенести свою столицю з Києва на береги Дунаю за прикладом князя Олега, який перебрався у Київ з Новгорода.
Візантійський імператор Никифор ІІ Фока восторжествував, коли дізнався, що руський князь погодився виступити у похід проти Болгарського царства. Один з найзнаменитіших в історії правителів Візантії, наймайстерніший дипломат свого часу вів зі Святославом потрійну гру:
- по-перше, відводилася військова загроза вторгнення русинів у херсонеську фему, житницю Візантійської імперії;
- по-друге, він зіштовхував лобами у військовому протистоянні дві найнебезпечніші для Візантії країни — Київську Русь і Болгарське царство;
- по-третє, нацьковував на знесилену у війні Русь кочівників-печенігів, щоб тим часом прибрати до своїх рук Болгарію, знесилену у війні з Руссю.
У 967 році Святослав Ігорович рушив до берегів Дунаю. Військо русів було переважно піше, в далекий похід воно виступило на лодійній флотилії, що йшла Дніпром, а потім поблизу морських берегів. Своєї кінноти у князя було мало, але зате велику кінноту мали в своєму розпорядженні союзники — печеніги й угорські вожді. Чисельність війська Святослава під час його першого болгарського походу оцінюється у десять тисяч воїнів.
Човни без перешкод увійшли в гирло Дунаю і стали підніматися вгору за течією річки. Поява війська Святослава була несподіваною для болгар. Руське військо зійшло на дунайський берег поблизу Переяславця — Μικρᾶ Πρεσθλάβα. Болгарський історик Васил Н. Златарскі визначав місцезнаходження Переяславця на Дунаї в Добруджі, нижче за течією від румунського міста Чернавода. Торговий річковий порт Преславец придбав популярність і значення торгового центру лише в XI столітті, часу створення перших руських літописів. Перша ж битва з болгарським царським військом принесла перемогу руській зброї.
У Візантії швидко усвідомили свою помилку. Святослав влаштувався в місті Переяславці. За його виразом, там, у Переяславці на Дунаї, була «середина» його землі. Це місто повинно було стати столицею величезної слов'янської держави.
У сучасника Святослава арабського географа ібн-Хаукаля, є розповідь, що руси після розгрому Хозарського каганату здійснили великий похід до Візантії, а потім через Середземне море до іспанської Андалусії. Проте хроніст не пояснює, військовий був це похід чи торговий; проте сама можливість такого походу свідчить про достатньо високий рівень розвитку вітчизняного флоту в державі князя Святослава.
Напад печенігів на Київ (968)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRpTDBGcmFXMXZkbDh0WDFOMmVXRjBiM05zWVhZbE1qZHpYM0psZEhWeWJsOW1jbTl0WDNSb1pWOUVZVzUxWW1VdWFuQm5MekkxTUhCNExVRnJhVzF2ZGw4dFgxTjJlV0YwYjNOc1lYWWxNamR6WDNKbGRIVnlibDltY205dFgzUm9aVjlFWVc1MVltVXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
У той час у Києві знаходилася старіюча княгиня Ольга, яка правила Руссю за сина, і троє синів Святослава. Навесні печеніги обложили Київ (це був перший набіг степових кочовиків на Київ) і стали спустошувати його околиці. Обложеним вдалося послати звістку про це в Переяславець.
Князь Святослав, здавалося, зробив неможливе. Він швидко зібрав своє військо, яке стояло гарнізонами по болгарських фортецях, і стрімко рушив по Дунаю, Чорномор'ю і Дніпру до Києва. Печеніги не чекали такої швидкої появи київського князя на Русі — імператорські посланці запевняли їх у неможливості цього. Небезпека для печенігів була ще й у тому, що князь Святослав чудово знав тактику своїх нещодавніх союзників. Військо Святослава з тріумфом увійшло в Київ.
Державні реформи
У 969 році померла княгиня Ольга. Поховав її Святослав так, як вона й бажала — за християнським звичаєм, і дуже сумував за нею. Сам же Святослав залишався язичником до кінця свого життя.
Після смерті своєї матері князь залишив у Києві старшого сина Ярополка, середній Олег став древлянським князем, а молодший Володимир став княжити у Новгороді.
Друга болгарська війна
Наприкінці 969 року несподівано помер болгарський цар Петро Короткий. Візантійці поспішили звести на болгарський престол його сина Бориса. Той відразу ж оголосив про мир і союз із Візантійською імперією. Однак новий цар не отримав підтримки підданих: простий народ і більшість феодалів бажали підкоритися князю Святославу[], який не зазіхав на їхні свободи і права.
Тим часом у Константинополі стався палацовий переворот, і Никифор ІІ Фока був убитий змовниками. Новим імператором став відомий полководець Іоанн I Цимісхій, який прославив своє ім'я перемогами в Малій Азії. Візантійці почали переговори зі Святославом, але той відразу відкинув їхню головну вимогу — йти з Болгарії на Русь він не збирався.
Тоді імператор Іоанн Цимісхий викликав з Константинополя найдосвідченіших полководців Візантії: Варда Скліра і переможця арабів патриція Петра. Він наказав їм готуватися до війни проти князя Святослава. Тому стало відомо про військові приготування візантійців, і він сам пішов у похід на Царгород.
Навесні 970 року військо русів стрімко перетнуло болгарську землю і Балканські гори, розкидавши там ворожі заслони. Пройшовши таким чином близько 400 кілометрів, воно осадило місто-фортецю Аркадіополь. Відтак війна увійшла у візантійську провінцію Фракію.
Під Аркадіополем і сталася перша битва Святославового війська з візантійським, яким командував Варда Склір. Імператорська армія зазнала значних втрат, а її ватажок разом із залишками своїх полків зачинився в аркадіопольській фортеці. Святослав же спрямував частину своїх загонів від осадженого міста у сусідню Македонію.
Тоді імператор Іоанн Цимісхий перехитрив князя, давши йому велику данину. Військо русів, їхні союзники болгари, угорці й печеніги залишили Фракію і Македонію. Візантійська імперія отримала мир, щоб підготуватися до нової війни.
Навесні 971 року імператор на чолі двох тисяч «безсмертних» урочисто виступив в похід зі своєї столиці. В Адріанополі його чекала величезна візантійська армія. Швидко подолавши Балканські гори, імператорські полки несподівано з'явилися перед стінами болгарської столиці Преслави і обложили її. У місті знаходився загін русів під командуванням воєводи Свенельда. Разом з болгарськими дружинниками чисельність захисників міста становила лише 8,5 тисячі чоловік.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelpqTDBKbGJHRm5aWEoxYm1kMmIyNUViM0p2YzNSdmJHOXVMbXB3Wnk4eU5UQndlQzFDWld4aFoyVnlkVzVuZG05dVJHOXliM04wYjJ4dmJpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
23 квітня імператор Іоанн I Цимісхій, здійснивши стрімкий марш, підійшов до міста-фортеці Доростол. Однак першу битву під його стінами руси у візантійців виграли, знищивши із засідки великий передовий загін малоазіатських вершників. Та це не зупинило імператорську армію, яка розміреним кроком виходила на велику рівнину перед Доростолом.
Однак там візантійців вже чекали руси: піші воїни оточили фортечні стіни щільним строєм, прикрившись червленими щитами і виставивши уперед списи. Іоанн Цимісхий погодився на битву, наказавши почати загальну атаку. Однак воїни Святослава зуміли відбити навіть таранний удар важко озброєної панцирної візантійської кінноти. На цьому битва закінчилася: візантійці відійшли в свій табір, русичі — за фортечні стіни. Почалася облога Доростолу, яка тривала з 24 квітня по 22 червня 971 року. За цей час осаджені втратили загиблими і померлими від хвороб 15 тисяч чоловік, а їхній противник — 15—20 тисяч убитими в численних сутичках під кріпосними стінами.
На третій день облоги, 26 квітня, князь Святослав знову вивів своє військо в поле. Русичі билися в пішому строю і простояли на рівнині всю ніч, однак візантійці не зважилися продовжити битву. Остання битва під стінами Доростолу сталася 22 червня. Князь Святослав наказав замкнути за собою ворота, щоб ніхто без його наказу в разі поразки не міг ховатися за кріпосними стінами. Удар пішого війська русичів був настільки сильний, що візантійська армія стала відступати до облогового табору.
У такій критичній ситуації імператор Іоанн I Цимісхий особисто повів в атаку полк «безсмертних», кращу частину своєї армії. Раптом вибухнула сильна гроза, піднявся шквальний вітер і почалася злива. Візантійцям вдалося оточити руське військо, яке кинулося бігти до Доростола. Під час втечі, за даними візантійських літописів, загинуло 15 тисяч русів (через заперті ворота Доростола багато хто не зміг дістатися до безпечного місця), проти 350 вбитих візантійців та багатьох поранених.
Зрозумівши, що немає іншого виходу, князь Святослав наступного дня почав переговори з імператором Іоанном Цимісхієм. Цю зустріч описав візантійський історик Лев Діакон, що був учасником переговорів візантійців і русів.
Візантійці були раді такому виходу війни: руси по своїй волі залишали Болгарію і йшли на Русь, забезпечені продовольством на зворотний шлях. Було видано по дві міри хліба на кожного з 22 тисяч руських вояків.
Загибель
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0wTDFSb1pWOWtaV0YwYUY5dlpsOVRkbmxoZEc5emJHRjJYMkYwWDNSb1pWOUVibWxsY0dWeVgzSmhjR2xrY3k1cWNHVm5MekkxTUhCNExWUm9aVjlrWldGMGFGOXZabDlUZG5saGRHOXpiR0YyWDJGMFgzUm9aVjlFYm1sbGNHVnlYM0poY0dsa2N5NXFjR1ZuLmpwZWc=.jpeg)
Умови відходу руського війська з берегів Дунаю були почесними. Однак, перш ніж князь Святослав з'явився в гирлі Дунаю, в кочовища печенігів прибув повноважний посол візантійського імператора єпископ Феофіл. Він добре заплатив степовим вождям за напад на князя Святослава, який повертався на Русь.
Припливши на човнах на «острови Русів» у гирлі Дунаю, військо Святослава розділилося. Кінну дружину очолив воєвода варяг Свенельд, і вона рушила степами й лісами на Київ. Воєвода Свенельд переконував Святослава: «Обійди, княже, пороги на конях, бо стоять біля порогів печеніги». Але гордий воїн не захотів обійти небезпеку.
Ладійний флот рушив вгору Дніпром, маючи на суднах велике число поранених і хворих воїнів. Біля дніпровських порогів Святослав зрозумів, що йому не прорватися крізь печенізьку кінноту. І він наказав повернути назад, щоб перезимувати на островах у Білобережжі. Але зимівля була надзвичайно тяжкою — харчуватися доводилося переважно однією рибою без солі. Навесні 972 року князь разом з воїнами, які залишилися живими після зимівлі знову рушив вгору Дніпром. Воєводу Свенельда з обозами і кінними дружинами він так і не дочекався.
На дніпровських порогах Святослава вже чекали печеніги хана Курі. Подробиці останнього бою Святослава невідомі: біля порогів разом з ним загинули всі його дружинники. За переказом літописця печеніги зробили чашу з княжого черепа.
Місце, де вбито князя Святослава, є поблизу села у Надпоріжжі Микільське-на-Дніпрі. Іншу версію вбивства запропонував відомий сходознавець Лев Гумільов. Згідно з нею, змову влаштував старший син князя Ярополк Святославич, що, мабуть, стояв на чолі київських християн, і таким чином позбувся свого впливового супротивника. «Зв'язковим» змовників з Курею міг стати київський воєвода Претич, що кілька років перед тим став побратимом Курі. Свенельд прорвався до Києва.
Зовнішність
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZtTDB4bFltVmtaWFpmVTNaNVlYUnZjMnhoZG5OZmJXVmxkR2x1WjE5M2FYUm9YMFZ0Y0dWeWIzSmZTbTlvYmk1cWNHY3ZNalV3Y0hndFRHVmlaV1JsZGw5VGRubGhkRzl6YkdGMmMxOXRaV1YwYVc1blgzZHBkR2hmUlcxd1pYSnZjbDlLYjJodUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Зовнішність князя Святослава під час його перемовин з імператором Іоанном Цимісхієм у 970 році була описана візантійським істориком Левом Діаконом, який імовірно був свідком події:
Показався і Святослав, що приплив на ріці на скіфському човні; він сидів на веслах і веслував разом із наближеними, нічим не відрізняючись від них. Ось якою була його (князя Святослава) зовнішність: середнього зросту, не надто високого і не дуже низького, з кошлатими бровами і ясно-синіми очима, ніс короткий, борода оголена мало волосся, з густим, дуже довгим волоссям над верхньою губою. Голова в нього була зовсім гола, але з одного боку її звисало пасмо волосся — ознака знатності роду; міцна потилиця, широкі груди та всі інші частини тіла були цілком співмірні, однак виглядав він похмурим і диким. В одне вухо його була вдіта золота сережка; вона була прикрашена карбункулом, обрамленим двома перлинами. Одежа його була біла і відрізнялася від одежі його наближених тільки чистотою. Сидячи в човні на лавці для веслярів, він поговорив трохи з імператором про умови миру і поїхав. Так закінчилася війна ромеїв зі скіфами.
Цей опис зовнішності Святослава в різних редакціях цитується або переказується як актуальний у багатьох історичних працях, наприклад, у «Історії України-Руси» Михайла Грушевського та в книгах відомої сучасної української вченої Наталії Яковенко. Натомість деякі російські історики сумніваються що Лев Діакон був безпосереднім свідком перемовин і бачив князя Святослава особисто, але навіть не зважаючи на це допускають, що зовнішність князя все одно могла бути описана коректно за переказами очевидців.
Резиденції
У IX розділі трактату імператора Візантії Костянтина VII Багрянородного «Про управління імперією» сказано, що частина купецької флотилії до Константинополя приходила «з Немогарда» (Nεμογαρδάς), в якому сидів Сфендослав, син Інгора, архонта Русі". Частина дослідників ототожнили Немогард з Новгородом, В. Ляскоронський вважав новою відбудованою частиною Києва, В. Пархоменко — місто, південніше на шляху. Д. Б'юрі (англ. J. Burry) замість μ пропонував читати β, на підставі цього А. Кірпічников зробив висновок, що резиденція була в Ладозі.
Титул
Літопис називає його як «Святослав, великий князь Руський». Літописець також наводить слова самого Святослава з тексту русько-візантійського договору 971 року:
«Я, Святослав, князь руський, як і клявся, так і скріпляю договором цим клятву свою».
Сім'я
- Батько: Ігор Старий
- Матір: Ольга (княгиня)
- Дружина: Предслава, угорка
- Ярополк Святославич (?—980), великий князь київський (972—980)
- Олег Святославич (?—977), князь древлянський (970—977)
- Наложниця: Малуша
- Володимир (963? —1015), князь новгородський (970—980), великий князь київський (980—1015)
Пращури
Вшанування пам'яті
Пам'ятники
- Пам'ятник князю Святославу у місті Київ на території МАУП.
- 15 жовтня 2005 року відкрито пам'ятник князю Святославу у місті Запоріжжі.
- 22 листопада 2008 року встановлено пам'ятник князю Святославу Хороброму у селі Старі Петрівці.
- 20 грудня 2015 року відкрито пам'ятник князю Святославу у Маріуполі.
Військовий полк ЗСУ
Вулиці
- Святославська вулиця в Солом'янському районі Києва.
- 4 листопада 2021 року Київрада перейменувала вулицю Народного ополчення на вулицю Святослава Хороброго — вулиця в Солом'янському районі міста Києва, місцевість Чоколівка. Пролягає від Севастопольської площі до Медової вулиці.
- у місті Нікополь.
- Вулиця Святослава Хороброго у місті Вінниця
- Вулиця Святослава Хороброго у місті Дніпро.
- у місті Кропивницький
- Вулиця Святослава Хороброго у місті Хмельницький.
- Площа Князя Святослава у місті Львів.
- у місті Радехів.
- у місті Шепетівка.
- у місті Первомайськ Миколаївської області.
- у місті Вінниця
- у місті Павлоград.
Галерея
- Святослав Ігорович
(станція Золоті Ворота, 1989) -
-
- Пам'ятник на Пейзажній алеї в Києві (2004). Скульптор Олексій Пергаменщик, архітектор Костянтин Пергаменщик, дар місту Києву
Див. також
Примітки
- Войтович Л. В. 3.1. Династія Рюриковичів. — 5. Святослав Ігоревич.
- Святослав // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
- ПСРЛ, Т. 2, л. 275, Стб. 822; Літопис руський… 1989: 411.
- Войтович 2006: 219.
- Котляр М. Ф. Святослав Ігорович // Малий словник історії України / відпов. ред. В. А. Смолій. — К. : Либідь, 1997. — 464 с. — .
- Ivan Ilchev, Bistra Rushkova. The Decline of the First Bulgarian Kingdom // The rose of the Balkans: a short history of Bulgaria. Colibri, 2005. p.53.
- Іларіон Київський. Слово про Закон і Благодать // Давня українська література. Хрестоматія. Київ, 1992. С.195—214.
- [1]Лев Диякон. Історія. Книга 9.
- Татищев В. История Российская
- Повість врем'яних літ: Літопис (За Іпатським списком) / Пер. з давньоруської, післяслово, комент. В. В. Яременка. — К. : Рад. письменник, 1990. — С. .
- Королёв А. С. Святослав. — М. : Молодая гвардия, 2011. — С. 168—174. — (Жизнь замечательных людей). (рос.)
- Чарный С. А. Восточный поход Святослава Киевского // Древности Кубани. — Краснодар, 2000. — Вып. 16. — С. [26]. (рос.)
- The History of Russia (Greenwood Histories of the Modern Nations) / by Charles E. Ziegler, 2007. p.10; Грушевський М. Історія України-Руси. — Т. I. Розділ VIII [2] [3]
- Диакон Л. История http://oldru.narod.ru/biblio/ldt6_10.htm#04 [ 10 травня 2011 у Wayback Machine.] та Иоанн Скилица. О войне с Русью императоров Никифора Фоки и Иоанна Цимисхия http://oldru.narod.ru/biblio/skilic.htm [ 21 липня 2011 у Wayback Machine.]
- Макарчук С. А. Антропологічні риси українціа: Антропологічний поділ людства / Етнічна історія України: навч. посібник // С. А. Макарчук. — Київ: Знання, 2008. — 471 c. (331 с.)
- Лев Диакон. // История / пер. М. М. Копыленко; статья М. Я. Сюзюмова; комм. М. Я. Сюзюмова, С. А. Иванова; отв. ред. Г. Г. Литаврин. — М.: Наука, 1988. — С. 82—90. — (Памятники исторической мысли). — .(рос.)
- Є й інші варіанти перекладу цього грецького тексту http://patrologia.ct.aegean.gr/PG_Migne/Leonis%20Diaconi_PG%20117/Historia.pdf[недоступне посилання з травня 2019] Наприклад, відомий історик С. М. Соловйов наводить такий варіант у своїй «Історія Росії із найдревніших часів»: «Святослав приплив на місце побачення в човні по Дунаю, причому діяв веслом нарівні з іншими веслярами. Він був середнього зросту, мав плоский ніс, очі блакитні, брови густі, мало волосся на бороді і довгі, волохаті вуса. Все волосся на голові були у нього вистрижене, крім одного пасма, що висло по обидва боки, це означало його знатне походження. Шия в нього була міцна, груди широкі, й всі інші члени дуже стрункі. Вся зовнішність представляла щось похмуре і люте. В одному вусі висіла сережка, прикрашена карбункулом і двома перлинами. Білий одяг його тільки чистотою відрізнявся від одягу інших руських» http://www.istorypedia.com/19/art/1617514/6.html
- М. Грушевський. Історія України-Руси. Том I. Розділ VIII.
- Яковенко Н. Нарис історії України з найдавніших часів до кінця XVIII ст. Київ: Генеза, 1997. 380 c.
- Яковенко Н. Нарис історії середньовічної та ранньомодерної України. 3-є видання. Київ: Критика, 2006. 584 с.
- История / Лев Диакон; Пер. М. М. Копыленко; Отв. ред. Г. Г. Литаврин; Ст. М. Я. Сюзюмова; Коммент. М. Я. Сюзюмова, С. А. Иванова; [АН СССР]. — М. : Наука, 1988. — 237 с.
- варязької
- в тексті перекладу, виданого у Москві 1991 року, в Росії
- Войтович Л. Гольмґард: де правили руські князі Святослав Ігоревич, Володимир Святославич та Ярослав Володимирович?… — С. 41.
- Повість временних літ. 6479 рік
- Київрада перейменувала вулицю агента НКВС на честь автора гімну ОУН. 24 Канал (укр.). Процитовано 5 листопада 2021.
Бібліографія
Джерела
- Полное собрание русских летописей (ПСРЛ), Т.1. I. II. Лаврентьевская и Троицкая летописи. Санкт-Петербург, 1846.
- Полное собрание русских летописей (ПСРЛ), Т.2. III. Ипатьевская летопись. Санкт-Петербург, 1843.
- Літопис руський / Пер. з давньорус. Л. Є. Махновця. Київ: Дніпро, 1989.
Монографії
- Войтович Л. 3.1. Династія Рюриковичів. // Князівські династії Східної Європи (кінець IX — початок XVI ст.). Львів: Інститут українознавства, 2000.
- Войтович Л. Княжа доба: портрети еліти [4]. — Біла Церква, 2006.
Статті
- Войтович Л.Гольмґард: де правили руські князі Святослав Ігоревич, Володимир Святославич та Ярослав Володимирович? // Український історичний журнал. — К., 2015. — № 3 (522) (травень—червень). — С. 37—55.
- Якір В. Невдалий герой: про культ князя Святослава в Україні // «Спільне». — 25 липня 2016.
Довідники
- Котляр М. Ф. Святослав Ігорович // Малий словник історії України / відпов. ред. В. А. Смолій. — К. : Либідь, 1997. — 464 с. — .
- Котляр М. Ф. Святослав Ігоревич // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т. / Редкол.: Л. В. Губерський (голова) та ін. — К. : Знання України, 2004. — Т. 2. — 812 с. — .
- Филипчук М. О. Святослав Ігорович // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2012. — Т. 9 : Прил — С. — С. 487. — .
- Святослав // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2003. — Т. 5 : П — С. — 736 с. — .
- Святослав I // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — Буенос-Айрес, 1964. — Т. 7, кн. XIII : Літери Риз — Се. — С. 1708-1709. — 1000 екз.
- Святослав Ігорович // Україна в міжнародних відносинах. Енциклопедичний словник-довідник. Випуск 6. Біографічна частина: Н–Я / Відп. ред. М. М. Варварцев. — К.: Ін-т історії України НАН України, 2016. — с. 173—174.
Посилання
- Котляр М. Святослав // Історія України в особах: IX—XVIII ст. / В. Замилинський (кер. авт. кол.), І. Войцехівська, В. Ґалаґан та ін. — К. : Україна, 1993. — С. 39—46. — .
- Князь Святослав Ігорович (Хоробрий)
- Князь Святослав
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Святослав Ігорович
Вікіцитати містять висловлювання від або про: Святослав Хоробрий |
- (пол.)
Попередник Ігор I Старий | ![]() | Великий князь Київський 945-972 | ![]() | Наступник Ярополк I Святославич |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro Svyatoslav Igorovich znachennya ta Svyatoslav Svyatosla v I gorovich Horobrij blizko 938 r berezen 972 r velikij knyaz kiyivskij 945 972 rr Predstavnik dinastiyi Ryurikovichiv Yedinij sin kiyivskogo knyazya Igorya i knyagini Olgi Pislya zagibeli batka perebuvav pid regentstvom materi 945 964 rr Stavshi samostijnim pravitelem provodiv aktivnu zovnishnyu politiku znachno rozshirivshi teritoriyu Ruskoyi derzhavi Pidkoriv volzkih bulgar alaniv radimichiv v yatichiv 964 r Rozgromiv Hozarskij kaganat 965 968 rr 968 roku dopomig vizantijskomu imperatorovi Nikiforu Foci pridushiti povstannya bolgar ale jogo sproba zalishitisya v Bolgariyi zmusila Vizantiyu nackuvati na Kiyiv pechenigiv Vidignavshi yih posadiv namisnikami na Rusi svoyih siniv Yaropolka v Kiyevi Olega v Ovruchi Volodimira u Novgorodi 969 roku virushiv u drugij pohid na Bolgariyu 971 roku buv oblozhenij u bolgarskomu misti Dorostoli zmushenij povernutisya na Rus Na zvorotnomu shlyahu zaginuv u zasidci na Dnipri yaku vlashtuvav pechenizkij han Kurya Svyatoslav Igorovich Svѧtoslav IgorevichSvyatoslav IgorovichRekonstrukciya zovnishnosti knyazya Svyatoslava za opisom Lva Diyakona knyazhij znak Prapor Velikij knyaz Kiyivskij 945 972 Regent Olga 945 964 Poperednik Igor Ryurikovich Nastupnik Yaropolk Svyatoslavich Narodzhennya nevidomo Kiyiv RusSmert berezen 972 Dniprovi porogi Krayina Kiyivska RusReligiya slov yanske yazichnictvoRid RyurikovichiBatko Igor RyurikovichMati OlgaShlyub PredslavaDiti Yaropolk Oleg Volodimir Mediafajli b u Vikishovishi Vislovlyuvannya u VikicitatahIm yaSvyatoslav na porogah Miniatyura z Radzivillivskogo litopisu V istoriografiyi ta hudozhnij literaturi vidomij za prizviskom Svyatosla v Horo brij dav rus St oslav horobry zgaduyetsya u Galicko Volinskomu litopisi u porivnyanni z knyazem Danilom Romanovichem Inshi prizviska Smilivij Velikij Zavojovnik tosho U Slovi pro zakon i blagodat nazvanij slavnim Svyatoslavom Vodnochas Vasil Tatishev ta piznishi istoriki zvertali uvagu na vizantijski dzherela v yakih im ya pravitelya Rusi pisalos yak Sfendoslavos dav gr Sfendos8labos Iz cogo robilosya pripushennya sho spravzhnye im ya knyazya Svendoslav yake pohodit vid skandinavskogo imeni Sven dan Svend d skand Sveinn shved Sven zi slov yanskim knyazhim zakinchennyam slav Podibni imena zustrichalisya i na Rusi Napriklad litopisi povidomlyali pro voyevodu Igorya i Svyatoslava Svenelda Vizantijski dzherela zgaduyut ruskogo voyevodu u vijsku Svyatoslava Sfenkla i Sfenga imovirnogo sina Svyatoslava BiografiyaMolodi roki Volodinnya Svyatoslava stanom na 970 rik Svyatoslav buv yedinim sinom kiyivskogo knyazya Igorya Ryurikovicha ta jogo druzhini Olgi Data narodzhennya Svyatoslava nevidoma Leontij Vojtovich pripuskaye sho blizko 938 r za Teofilom Kostruboyu bl 934 r za Mihajlom Brajchevskim blizko 935 r za Gennadiyem Litavrinim bl 939 940 rr za Vasilem Tatishevim 920 r superechit Lvu Diyakonu za G Filistom 919 r za A Novosilcevoyu 920 r za Petrom Tolochkom 930 932 rr za Mikoloyu Karamzinim 933 rik Uporyadniki Nikonivskogo zvedennya po suti viznali sho ne znayut dati narodzhennya knyazya i ostalsya u nego syn Cvetoslavl mal zelo a voyevoda u nego Sventeld 120 s 28 Yak zaznayut litopisi u 946 r Svyatoslav uzhe sidiv na koni j navit probuvav metnuti spisa jomu bulo todi ne menshe 6 8 rokiv Litopis Avraamki vkazuye sho Svyatoslav knyazhiv 18 rokiv tobto iz 964 r stav nezalezhnim pravitelem vid materi yaka do togo bula regentom Priyednannya v yatichiv U 964 roci knyaz Svyatoslav Igorovich zdijsniv svij pershij pohid na zemli slov yanskogo plemeni v yatichiv yaki platili daninu hozaram V yatichi zaselyali lisiste mezhirichchya Oki ta Volgi Probuvshi v nih usyu zimu Svyatoslav domigsya svogo voni perestali platiti daninu hozaram i pidkorilisya Kiyevu Same cim chasom u zv yazku z nastupnim pohodom suproti hozar datuyetsya jogo legendarnij visliv Idu na vi Rozorennya Hozariyi Dokladnishe Bitva z hozarami Za Povistyu vrem yanih lit 965 roku Svyatoslav zdijsniv pohid na Hozarskij kaganat Zhodnogo inshogo dzherela yake b govorilo pro te sho Svyatoslav hodiv na hozariv nema Musulmanski dzherela X stolittya pidtverdzhuyut pohid rusiv na Hozarskij kaganat ale imeni vatazhka ne nazivayut i datuyut jogo 969 rokom koli Svyatoslav buv na Dunayi Sered suchasnih istorikiv nema yednosti shodo togo chi spravdi Svyatoslav hodiv na hozariv Peremoga nad yasami ta kasogami Za riznimi dzherelami rusi pislya Kaganatu pishli na Pivnichnij Kavkaz Sarkel ta Tmutorokan Odnak yak vidznachayut suchasni istoriki avtor Povisti vrem yanih lit nichogo ne znav pro diyi Svyatoslava v Povolzhi ta Dagestani a Ibn Haukal v svoyu chergu ne znav pro pohid rusiv na Sarkel Tmutorokan alaniv i kasogiv Persha bolgarska vijna Dokladnishe Pohodi Svyatoslava na Bolgariyu Cej rozdil ne mistit posilan na dzherela Vi mozhete dopomogti polipshiti cej rozdil dodavshi posilannya na nadijni avtoritetni dzherela Material bez dzherel mozhe buti piddano sumnivu ta vilucheno Miniatyura z Vatikanskogo manuskriptu XIV stolittya hronika XII stolittya Konstantina Manassiya Zverhu zobrazheno zavoyuvannya Svyatoslavom Bolgariyi znizu pohid Ioanna Cimishiya na Dorostol Cogo razu knyaz zadumav pochati veliku vijnu proti Vizantijskoyi imperiyi Ale spochatku zdijsniv pohid na grecke misto Hersones yake zakrivalo shlyah ruskim kupcyam u Chorne more yake za tih chasiv distalo nazvu Ruskogo morya bo nim tilki Rus plavaye Vijskovi prigotuvannya u Kiyevi ne stali sekretom ni dlya zhiteliv Hersonesa ni dlya Konstantinopolya Vizantijskij imperator Nikifor II Foka virishiv vidkupitisya vid vojovnichih rusichiv Vin poslav do knyazya Svyatoslava znatnogo hersonescya patrikiya Kalokira z velicheznimi darami 15 kentinariyami zolota Metoyu diplomatichnoyi misiyi Kalokira bulo perenacilennya ruskogo vijska na dunajski beregi tobto na Bolgarske carstvo Jogo car Simeon kolishnij branec imperatora uspishno voyuvav z Vizantiyeyu Odnak raptova smert ne dozvolila jomu dovershiti rozgrom nenavisnoyi jomu imperiyi Hoch novij bolgarskij car Petro Korotkij ne stanoviv serjoznoyi zagrozi Konstantinopolyu tam vse zh virishili pozbutisya mozhlivogo suprotivnika silami rusichiv Odnak u knyazya Svyatoslava buli vlasni plani Vin virishiv rozsunuti kordoni Rusi zrobiti Bolgariyu soyuzniceyu u majbutnij vijni z Vizantiyeyu i zadumav navit perenesti svoyu stolicyu z Kiyeva na beregi Dunayu za prikladom knyazya Olega yakij perebravsya u Kiyiv z Novgoroda Vizantijskij imperator Nikifor II Foka vostorzhestvuvav koli diznavsya sho ruskij knyaz pogodivsya vistupiti u pohid proti Bolgarskogo carstva Odin z najznamenitishih v istoriyi praviteliv Vizantiyi najmajsternishij diplomat svogo chasu viv zi Svyatoslavom potrijnu gru po pershe vidvodilasya vijskova zagroza vtorgnennya rusiniv u hersonesku femu zhitnicyu Vizantijskoyi imperiyi po druge vin zishtovhuvav lobami u vijskovomu protistoyanni dvi najnebezpechnishi dlya Vizantiyi krayini Kiyivsku Rus i Bolgarske carstvo po tretye nackovuvav na znesilenu u vijni Rus kochivnikiv pechenigiv shob tim chasom pribrati do svoyih ruk Bolgariyu znesilenu u vijni z Russyu U 967 roci Svyatoslav Igorovich rushiv do beregiv Dunayu Vijsko rusiv bulo perevazhno pishe v dalekij pohid vono vistupilo na lodijnij flotiliyi sho jshla Dniprom a potim poblizu morskih beregiv Svoyeyi kinnoti u knyazya bulo malo ale zate veliku kinnotu mali v svoyemu rozporyadzhenni soyuzniki pechenigi j ugorski vozhdi Chiselnist vijska Svyatoslava pid chas jogo pershogo bolgarskogo pohodu ocinyuyetsya u desyat tisyach voyiniv Chovni bez pereshkod uvijshli v girlo Dunayu i stali pidnimatisya vgoru za techiyeyu richki Poyava vijska Svyatoslava bula nespodivanoyu dlya bolgar Ruske vijsko zijshlo na dunajskij bereg poblizu Pereyaslavcya Mikrᾶ Pres8laba Bolgarskij istorik Vasil N Zlatarski viznachav misceznahodzhennya Pereyaslavcya na Dunayi v Dobrudzhi nizhche za techiyeyu vid rumunskogo mista Chernavoda Torgovij richkovij port Preslavec pridbav populyarnist i znachennya torgovogo centru lishe v XI stolitti chasu stvorennya pershih ruskih litopisiv Persha zh bitva z bolgarskim carskim vijskom prinesla peremogu ruskij zbroyi U Vizantiyi shvidko usvidomili svoyu pomilku Svyatoslav vlashtuvavsya v misti Pereyaslavci Za jogo virazom tam u Pereyaslavci na Dunayi bula seredina jogo zemli Ce misto povinno bulo stati stoliceyu velicheznoyi slov yanskoyi derzhavi U suchasnika Svyatoslava arabskogo geografa ibn Haukalya ye rozpovid sho rusi pislya rozgromu Hozarskogo kaganatu zdijsnili velikij pohid do Vizantiyi a potim cherez Seredzemne more do ispanskoyi Andalusiyi Prote hronist ne poyasnyuye vijskovij buv ce pohid chi torgovij prote sama mozhlivist takogo pohodu svidchit pro dostatno visokij riven rozvitku vitchiznyanogo flotu v derzhavi knyazya Svyatoslava Napad pechenigiv na Kiyiv 968 Velikij knyaz Svyatoslav yakij ciluyuye matir i ditej svoyih po povernenni z Dunayu v Kiyiv Ivan Yakimovich Akimov 1773 rik U toj chas u Kiyevi znahodilasya stariyucha knyaginya Olga yaka pravila Russyu za sina i troye siniv Svyatoslava Navesni pechenigi oblozhili Kiyiv ce buv pershij nabig stepovih kochovikiv na Kiyiv i stali spustoshuvati jogo okolici Oblozhenim vdalosya poslati zvistku pro ce v Pereyaslavec Knyaz Svyatoslav zdavalosya zrobiv nemozhlive Vin shvidko zibrav svoye vijsko yake stoyalo garnizonami po bolgarskih fortecyah i strimko rushiv po Dunayu Chornomor yu i Dnipru do Kiyeva Pechenigi ne chekali takoyi shvidkoyi poyavi kiyivskogo knyazya na Rusi imperatorski poslanci zapevnyali yih u nemozhlivosti cogo Nebezpeka dlya pechenigiv bula she j u tomu sho knyaz Svyatoslav chudovo znav taktiku svoyih neshodavnih soyuznikiv Vijsko Svyatoslava z triumfom uvijshlo v Kiyiv Derzhavni reformi U 969 roci pomerla knyaginya Olga Pohovav yiyi Svyatoslav tak yak vona j bazhala za hristiyanskim zvichayem i duzhe sumuvav za neyu Sam zhe Svyatoslav zalishavsya yazichnikom do kincya svogo zhittya Pislya smerti svoyeyi materi knyaz zalishiv u Kiyevi starshogo sina Yaropolka serednij Oleg stav drevlyanskim knyazem a molodshij Volodimir stav knyazhiti u Novgorodi Druga bolgarska vijna Dokladnishe Pohodi Svyatoslava na BolgariyuSvyatoslav na koni u pohodi na Cargorod Skulptor Lansere 1886 Naprikinci 969 roku nespodivano pomer bolgarskij car Petro Korotkij Vizantijci pospishili zvesti na bolgarskij prestol jogo sina Borisa Toj vidrazu zh ogolosiv pro mir i soyuz iz Vizantijskoyu imperiyeyu Odnak novij car ne otrimav pidtrimki piddanih prostij narod i bilshist feodaliv bazhali pidkoritisya knyazyu Svyatoslavu dzherelo yakij ne zazihav na yihni svobodi i prava Tim chasom u Konstantinopoli stavsya palacovij perevorot i Nikifor II Foka buv ubitij zmovnikami Novim imperatorom stav vidomij polkovodec Ioann I Cimishij yakij proslaviv svoye im ya peremogami v Malij Aziyi Vizantijci pochali peregovori zi Svyatoslavom ale toj vidrazu vidkinuv yihnyu golovnu vimogu jti z Bolgariyi na Rus vin ne zbiravsya Todi imperator Ioann Cimishij viklikav z Konstantinopolya najdosvidchenishih polkovodciv Vizantiyi Varda Sklira i peremozhcya arabiv patriciya Petra Vin nakazav yim gotuvatisya do vijni proti knyazya Svyatoslava Tomu stalo vidomo pro vijskovi prigotuvannya vizantijciv i vin sam pishov u pohid na Cargorod Navesni 970 roku vijsko rusiv strimko peretnulo bolgarsku zemlyu i Balkanski gori rozkidavshi tam vorozhi zasloni Projshovshi takim chinom blizko 400 kilometriv vono osadilo misto fortecyu Arkadiopol Vidtak vijna uvijshla u vizantijsku provinciyu Frakiyu Pid Arkadiopolem i stalasya persha bitva Svyatoslavovogo vijska z vizantijskim yakim komanduvav Varda Sklir Imperatorska armiya zaznala znachnih vtrat a yiyi vatazhok razom iz zalishkami svoyih polkiv zachinivsya v arkadiopolskij forteci Svyatoslav zhe spryamuvav chastinu svoyih zagoniv vid osadzhenogo mista u susidnyu Makedoniyu Todi imperator Ioann Cimishij perehitriv knyazya davshi jomu veliku daninu Vijsko rusiv yihni soyuzniki bolgari ugorci j pechenigi zalishili Frakiyu i Makedoniyu Vizantijska imperiya otrimala mir shob pidgotuvatisya do novoyi vijni Navesni 971 roku imperator na choli dvoh tisyach bezsmertnih urochisto vistupiv v pohid zi svoyeyi stolici V Adrianopoli jogo chekala velichezna vizantijska armiya Shvidko podolavshi Balkanski gori imperatorski polki nespodivano z yavilisya pered stinami bolgarskoyi stolici Preslavi i oblozhili yiyi U misti znahodivsya zagin rusiv pid komanduvannyam voyevodi Svenelda Razom z bolgarskimi druzhinnikami chiselnist zahisnikiv mista stanovila lishe 8 5 tisyachi cholovik Trizna vijska Svyatoslava pislya bitvi pid Dorostolom G Semiradskij 23 kvitnya imperator Ioann I Cimishij zdijsnivshi strimkij marsh pidijshov do mista forteci Dorostol Odnak pershu bitvu pid jogo stinami rusi u vizantijciv vigrali znishivshi iz zasidki velikij peredovij zagin maloaziatskih vershnikiv Ta ce ne zupinilo imperatorsku armiyu yaka rozmirenim krokom vihodila na veliku rivninu pered Dorostolom Odnak tam vizantijciv vzhe chekali rusi pishi voyini otochili fortechni stini shilnim stroyem prikrivshis chervlenimi shitami i vistavivshi upered spisi Ioann Cimishij pogodivsya na bitvu nakazavshi pochati zagalnu ataku Odnak voyini Svyatoslava zumili vidbiti navit tarannij udar vazhko ozbroyenoyi pancirnoyi vizantijskoyi kinnoti Na comu bitva zakinchilasya vizantijci vidijshli v svij tabir rusichi za fortechni stini Pochalasya obloga Dorostolu yaka trivala z 24 kvitnya po 22 chervnya 971 roku Za cej chas osadzheni vtratili zagiblimi i pomerlimi vid hvorob 15 tisyach cholovik a yihnij protivnik 15 20 tisyach ubitimi v chislennih sutichkah pid kriposnimi stinami Na tretij den oblogi 26 kvitnya knyaz Svyatoslav znovu viviv svoye vijsko v pole Rusichi bilisya v pishomu stroyu i prostoyali na rivnini vsyu nich odnak vizantijci ne zvazhilisya prodovzhiti bitvu Ostannya bitva pid stinami Dorostolu stalasya 22 chervnya Knyaz Svyatoslav nakazav zamknuti za soboyu vorota shob nihto bez jogo nakazu v razi porazki ne mig hovatisya za kriposnimi stinami Udar pishogo vijska rusichiv buv nastilki silnij sho vizantijska armiya stala vidstupati do oblogovogo taboru U takij kritichnij situaciyi imperator Ioann I Cimishij osobisto poviv v ataku polk bezsmertnih krashu chastinu svoyeyi armiyi Raptom vibuhnula silna groza pidnyavsya shkvalnij viter i pochalasya zliva Vizantijcyam vdalosya otochiti ruske vijsko yake kinulosya bigti do Dorostola Pid chas vtechi za danimi vizantijskih litopisiv zaginulo 15 tisyach rusiv cherez zaperti vorota Dorostola bagato hto ne zmig distatisya do bezpechnogo miscya proti 350 vbitih vizantijciv ta bagatoh poranenih Zrozumivshi sho nemaye inshogo vihodu knyaz Svyatoslav nastupnogo dnya pochav peregovori z imperatorom Ioannom Cimishiyem Cyu zustrich opisav vizantijskij istorik Lev Diakon sho buv uchasnikom peregovoriv vizantijciv i rusiv Vizantijci buli radi takomu vihodu vijni rusi po svoyij voli zalishali Bolgariyu i jshli na Rus zabezpecheni prodovolstvom na zvorotnij shlyah Bulo vidano po dvi miri hliba na kozhnogo z 22 tisyach ruskih voyakiv Zagibel Dokladnishe Kurya pechenizkij han Zagibel Svyatoslava Radzivilivskij litopis Umovi vidhodu ruskogo vijska z beregiv Dunayu buli pochesnimi Odnak persh nizh knyaz Svyatoslav z yavivsya v girli Dunayu v kochovisha pechenigiv pribuv povnovazhnij posol vizantijskogo imperatora yepiskop Feofil Vin dobre zaplativ stepovim vozhdyam za napad na knyazya Svyatoslava yakij povertavsya na Rus Priplivshi na chovnah na ostrovi Rusiv u girli Dunayu vijsko Svyatoslava rozdililosya Kinnu druzhinu ocholiv voyevoda varyag Sveneld i vona rushila stepami j lisami na Kiyiv Voyevoda Sveneld perekonuvav Svyatoslava Obijdi knyazhe porogi na konyah bo stoyat bilya porogiv pechenigi Ale gordij voyin ne zahotiv obijti nebezpeku Misce zagibeli kiyivskogo knyazya Svyatoslava Igorovicha s Mikilske na Dnipri Ladijnij flot rushiv vgoru Dniprom mayuchi na sudnah velike chislo poranenih i hvorih voyiniv Bilya dniprovskih porogiv Svyatoslav zrozumiv sho jomu ne prorvatisya kriz pechenizku kinnotu I vin nakazav povernuti nazad shob perezimuvati na ostrovah u Biloberezhzhi Ale zimivlya bula nadzvichajno tyazhkoyu harchuvatisya dovodilosya perevazhno odniyeyu riboyu bez soli Navesni 972 roku knyaz razom z voyinami yaki zalishilisya zhivimi pislya zimivli znovu rushiv vgoru Dniprom Voyevodu Svenelda z obozami i kinnimi druzhinami vin tak i ne dochekavsya Na dniprovskih porogah Svyatoslava vzhe chekali pechenigi hana Kuri Podrobici ostannogo boyu Svyatoslava nevidomi bilya porogiv razom z nim zaginuli vsi jogo druzhinniki Za perekazom litopiscya pechenigi zrobili chashu z knyazhogo cherepa Misce de vbito knyazya Svyatoslava ye poblizu sela u Nadporizhzhi Mikilske na Dnipri Inshu versiyu vbivstva zaproponuvav vidomij shodoznavec Lev Gumilov Zgidno z neyu zmovu vlashtuvav starshij sin knyazya Yaropolk Svyatoslavich sho mabut stoyav na choli kiyivskih hristiyan i takim chinom pozbuvsya svogo vplivovogo suprotivnika Zv yazkovim zmovnikiv z Kureyu mig stati kiyivskij voyevoda Pretich sho kilka rokiv pered tim stav pobratimom Kuri Sveneld prorvavsya do Kiyeva ZovnishnistZustrich knyazya Svyatoslava z vizantijskim imperatorom Ioannom I Cimishiyem na berezi Dunayu Zovnishnist knyazya Svyatoslava pid chas jogo peremovin z imperatorom Ioannom Cimishiyem u 970 roci bula opisana vizantijskim istorikom Levom Diakonom yakij imovirno buv svidkom podiyi Pokazavsya i Svyatoslav sho pripliv na rici na skifskomu chovni vin sidiv na veslah i vesluvav razom iz nablizhenimi nichim ne vidriznyayuchis vid nih Os yakoyu bula jogo knyazya Svyatoslava zovnishnist serednogo zrostu ne nadto visokogo i ne duzhe nizkogo z koshlatimi brovami i yasno sinimi ochima nis korotkij boroda ogolena malo volossya z gustim duzhe dovgim volossyam nad verhnoyu guboyu Golova v nogo bula zovsim gola ale z odnogo boku yiyi zvisalo pasmo volossya oznaka znatnosti rodu micna potilicya shiroki grudi ta vsi inshi chastini tila buli cilkom spivmirni odnak viglyadav vin pohmurim i dikim V odne vuho jogo bula vdita zolota serezhka vona bula prikrashena karbunkulom obramlenim dvoma perlinami Odezha jogo bula bila i vidriznyalasya vid odezhi jogo nablizhenih tilki chistotoyu Sidyachi v chovni na lavci dlya veslyariv vin pogovoriv trohi z imperatorom pro umovi miru i poyihav Tak zakinchilasya vijna romeyiv zi skifami Cej opis zovnishnosti Svyatoslava v riznih redakciyah cituyetsya abo perekazuyetsya yak aktualnij u bagatoh istorichnih pracyah napriklad u Istoriyi Ukrayini Rusi Mihajla Grushevskogo ta v knigah vidomoyi suchasnoyi ukrayinskoyi vchenoyi Nataliyi Yakovenko Natomist deyaki rosijski istoriki sumnivayutsya sho Lev Diakon buv bezposerednim svidkom peremovin i bachiv knyazya Svyatoslava osobisto ale navit ne zvazhayuchi na ce dopuskayut sho zovnishnist knyazya vse odno mogla buti opisana korektno za perekazami ochevidciv RezidenciyiU IX rozdili traktatu imperatora Vizantiyi Kostyantina VII Bagryanorodnogo Pro upravlinnya imperiyeyu skazano sho chastina kupeckoyi flotiliyi do Konstantinopolya prihodila z Nemogarda Nemogardas v yakomu sidiv Sfendoslav sin Ingora arhonta Rusi Chastina doslidnikiv ototozhnili Nemogard z Novgorodom V Lyaskoronskij vvazhav novoyu vidbudovanoyu chastinoyu Kiyeva V Parhomenko misto pivdennishe na shlyahu D B yuri angl J Burry zamist m proponuvav chitati b na pidstavi cogo A Kirpichnikov zrobiv visnovok sho rezidenciya bula v Ladozi TitulLitopis nazivaye jogo yak Svyatoslav velikij knyaz Ruskij Litopisec takozh navodit slova samogo Svyatoslava z tekstu rusko vizantijskogo dogovoru 971 roku Ya Svyatoslav knyaz ruskij yak i klyavsya tak i skriplyayu dogovorom cim klyatvu svoyu Sim yaDokladnishe Ryurikovichi Batko Igor Starij Matir Olga knyaginya Druzhina Predslava ugorka Yaropolk Svyatoslavich 980 velikij knyaz kiyivskij 972 980 Oleg Svyatoslavich 977 knyaz drevlyanskij 970 977 Nalozhnicya Malusha Volodimir 963 1015 knyaz novgorodskij 970 980 velikij knyaz kiyivskij 980 1015 PrashuriVshanuvannya pam yatiPam yatniki Pam yatnik knyazyu Svyatoslavu u misti Kiyiv na teritoriyi MAUP 15 zhovtnya 2005 roku vidkrito pam yatnik knyazyu Svyatoslavu u misti Zaporizhzhi 22 listopada 2008 roku vstanovleno pam yatnik knyazyu Svyatoslavu Horobromu u seli Stari Petrivci 20 grudnya 2015 roku vidkrito pam yatnik knyazyu Svyatoslavu u Mariupoli Vijskovij polk ZSU 3 j okremij polk specialnogo priznachennya imeni knyazya Svyatoslava Horobrogo mista Kropivnickij Vulici Svyatoslavska vulicya v Solom yanskomu rajoni Kiyeva 4 listopada 2021 roku Kiyivrada perejmenuvala vulicyu Narodnogo opolchennya na vulicyu Svyatoslava Horobrogo vulicya v Solom yanskomu rajoni mista Kiyeva miscevist Chokolivka Prolyagaye vid Sevastopolskoyi ploshi do Medovoyi vulici u misti Nikopol Vulicya Svyatoslava Horobrogo u misti Vinnicya Vulicya Svyatoslava Horobrogo u misti Dnipro u misti Kropivnickij Vulicya Svyatoslava Horobrogo u misti Hmelnickij Plosha Knyazya Svyatoslava u misti Lviv u misti Radehiv u misti Shepetivka u misti Pervomajsk Mikolayivskoyi oblasti u misti Vinnicya u misti Pavlograd GalereyaSvyatoslav Igorovich stanciya Zoloti Vorota 1989 Pam yatnik u seli Stari Petrivci avtori Oles Sidoruk ta Boris Krilov Pam yatnik u Kiyevi na podvir yi MAUP avtori Oles Sidoruk ta Boris Krilov Pam yatnik na Pejzazhnij aleyi v Kiyevi 2004 Skulptor Oleksij Pergamenshik arhitektor Kostyantin Pergamenshik dar mistu KiyevuDiv takozhMech SvyatoslavaPrimitkiVojtovich L V 3 1 Dinastiya Ryurikovichiv 5 Svyatoslav Igorevich Svyatoslav Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S 736 s ISBN 966 7492 05 2 PSRL T 2 l 275 Stb 822 Litopis ruskij 1989 411 Vojtovich 2006 219 Kotlyar M F Svyatoslav Igorovich Malij slovnik istoriyi Ukrayini vidpov red V A Smolij K Libid 1997 464 s ISBN 5 325 00781 5 Ivan Ilchev Bistra Rushkova The Decline of the First Bulgarian Kingdom The rose of the Balkans a short history of Bulgaria Colibri 2005 p 53 Ilarion Kiyivskij Slovo pro Zakon i Blagodat Davnya ukrayinska literatura Hrestomatiya Kiyiv 1992 S 195 214 1 Lev Diyakon Istoriya Kniga 9 Tatishev V Istoriya Rossijskaya Povist vrem yanih lit Litopis Za Ipatskim spiskom Per z davnoruskoyi pislyaslovo koment V V Yaremenka K Rad pismennik 1990 S Korolyov A S Svyatoslav M Molodaya gvardiya 2011 S 168 174 Zhizn zamechatelnyh lyudej ros Charnyj S A Vostochnyj pohod Svyatoslava Kievskogo Drevnosti Kubani Krasnodar 2000 Vyp 16 S 26 ros The History of Russia Greenwood Histories of the Modern Nations by Charles E Ziegler 2007 p 10 Grushevskij M Istoriya Ukrayini Rusi T I Rozdil VIII 2 3 Diakon L Istoriya http oldru narod ru biblio ldt6 10 htm 04 10 travnya 2011 u Wayback Machine ta Ioann Skilica O vojne s Rusyu imperatorov Nikifora Foki i Ioanna Cimishiya http oldru narod ru biblio skilic htm 21 lipnya 2011 u Wayback Machine Makarchuk S A Antropologichni risi ukrayincia Antropologichnij podil lyudstva Etnichna istoriya Ukrayini navch posibnik S A Makarchuk Kiyiv Znannya 2008 471 c 331 s ISBN 978 966 346 409 1 Lev Diakon Istoriya per M M Kopylenko statya M Ya Syuzyumova komm M Ya Syuzyumova S A Ivanova otv red G G Litavrin M Nauka 1988 S 82 90 Pamyatniki istoricheskoj mysli ISBN 5 02 008918 4 ros Ye j inshi varianti perekladu cogo greckogo tekstu http patrologia ct aegean gr PG Migne Leonis 20Diaconi PG 20117 Historia pdf nedostupne posilannya z travnya 2019 Napriklad vidomij istorik S M Solovjov navodit takij variant u svoyij Istoriya Rosiyi iz najdrevnishih chasiv Svyatoslav pripliv na misce pobachennya v chovni po Dunayu prichomu diyav veslom narivni z inshimi veslyarami Vin buv serednogo zrostu mav ploskij nis ochi blakitni brovi gusti malo volossya na borodi i dovgi volohati vusa Vse volossya na golovi buli u nogo vistrizhene krim odnogo pasma sho vislo po obidva boki ce oznachalo jogo znatne pohodzhennya Shiya v nogo bula micna grudi shiroki j vsi inshi chleni duzhe strunki Vsya zovnishnist predstavlyala shos pohmure i lyute V odnomu vusi visila serezhka prikrashena karbunkulom i dvoma perlinami Bilij odyag jogo tilki chistotoyu vidriznyavsya vid odyagu inshih ruskih http www istorypedia com 19 art 1617514 6 html M Grushevskij Istoriya Ukrayini Rusi Tom I Rozdil VIII Yakovenko N Naris istoriyi Ukrayini z najdavnishih chasiv do kincya XVIII st Kiyiv Geneza 1997 380 c Yakovenko N Naris istoriyi serednovichnoyi ta rannomodernoyi Ukrayini 3 ye vidannya Kiyiv Kritika 2006 584 s Istoriya Lev Diakon Per M M Kopylenko Otv red G G Litavrin St M Ya Syuzyumova Komment M Ya Syuzyumova S A Ivanova AN SSSR M Nauka 1988 237 s varyazkoyi v teksti perekladu vidanogo u Moskvi 1991 roku v Rosiyi Vojtovich L Golmgard de pravili ruski knyazi Svyatoslav Igorevich Volodimir Svyatoslavich ta Yaroslav Volodimirovich S 41 Povist vremennih lit 6479 rik Kiyivrada perejmenuvala vulicyu agenta NKVS na chest avtora gimnu OUN 24 Kanal ukr Procitovano 5 listopada 2021 BibliografiyaDzherela Polnoe sobranie russkih letopisej PSRL T 1 I II Lavrentevskaya i Troickaya letopisi Sankt Peterburg 1846 Polnoe sobranie russkih letopisej PSRL T 2 III Ipatevskaya letopis Sankt Peterburg 1843 Litopis ruskij Per z davnorus L Ye Mahnovcya Kiyiv Dnipro 1989 Monografiyi Vojtovich L 3 1 Dinastiya Ryurikovichiv Knyazivski dinastiyi Shidnoyi Yevropi kinec IX pochatok XVI st Lviv Institut ukrayinoznavstva 2000 Vojtovich L Knyazha doba portreti eliti 4 Bila Cerkva 2006 Statti Vojtovich L Golmgard de pravili ruski knyazi Svyatoslav Igorevich Volodimir Svyatoslavich ta Yaroslav Volodimirovich Ukrayinskij istorichnij zhurnal K 2015 3 522 traven cherven S 37 55 Yakir V Nevdalij geroj pro kult knyazya Svyatoslava v Ukrayini Spilne 25 lipnya 2016 Dovidniki Kotlyar M F Svyatoslav Igorovich Malij slovnik istoriyi Ukrayini vidpov red V A Smolij K Libid 1997 464 s ISBN 5 325 00781 5 Kotlyar M F Svyatoslav Igorevich Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 2 812 s ISBN 966 316 045 4 Filipchuk M O Svyatoslav Igorovich Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2012 T 9 Pril S S 487 ISBN 978 966 00 1290 5 Svyatoslav Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2003 T 5 P S 736 s ISBN 966 7492 05 2 Svyatoslav I Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini Buenos Ajres 1964 T 7 kn XIII Literi Riz Se S 1708 1709 1000 ekz Svyatoslav Igorovich Ukrayina v mizhnarodnih vidnosinah Enciklopedichnij slovnik dovidnik Vipusk 6 Biografichna chastina N Ya Vidp red M M Varvarcev K In t istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini 2016 s 173 174 PosilannyaKotlyar M Svyatoslav Istoriya Ukrayini v osobah IX XVIII st V Zamilinskij ker avt kol I Vojcehivska V Galagan ta in K Ukrayina 1993 S 39 46 ISBN 5 319 01062 1 Knyaz Svyatoslav Igorovich Horobrij Knyaz Svyatoslav Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Svyatoslav Igorovich Vikicitati mistyat vislovlyuvannya vid abo pro Svyatoslav Horobrij pol Poperednik Igor I Starij Velikij knyaz Kiyivskij 945 972 Nastupnik Yaropolk I Svyatoslavich