Во́лзька Болга́рія (чув. Атăлçи Пăлха́р, тат. Идел буе Болгар, трансліт. İdel buyı Bolğar), Во́лзька Булга́рія або Во́лзько-Ка́мська Булга́рія — держава, яка існувала у VII—XIII сторіччі навколо злиття Волги і Ками. Сьогодні, республіки Татарстан, і Чувашія, а також деякі інші області Російської Федерації розташовуються на землях колишньої Волзької Булгарії.
İdel buye Bolğar Волзька Болгарія | |||||||||||
| |||||||||||
Герб | |||||||||||
![]() | |||||||||||
Столиця | Булгар Біляр | ||||||||||
Мови | Булгарська Суварська, , , | ||||||||||
Релігії | Тенгріанство, іслам | ||||||||||
Форма правління | Монархія | ||||||||||
келар | |||||||||||
- Середина 7-го століття | Котраг | ||||||||||
Історичний період | Середньовіччя | ||||||||||
- Засновано | 7-е сторіччя | ||||||||||
- Завоювання Золотою Ордою | 1240-і | ||||||||||
| |||||||||||
|
Витоки
Оскільки булгарські письмові джерела до сьогодення не дійшли, більшість інформації йде від їх сучасників: арабських, перських, індійських, монгольських, татарських або руських джерел. Частину інформації підтверджено розкопками.
Вважається, що землі Волзької Булгарії були спочатку заселені угро-фінськими народами, але під час Великого переселення народів в цих краях оселилися і тюркські племена.
Утворення, відоме під назвою Булгарія (Велика Булгарія), виникло набагато південніше — в Причорномор'ї — у вигляді союзу кочових племен різного походження (прототюрків, протоугро-фінів, протослов'ян). Питання про племена, які були панівними у цьому союзі, остаточно залишається невирішеним. Можливо, у різні періоди влада перебувала у представників різних племен. В джерелах поряд з назвою булгари вживається назва гуни, що може означати, що так звана Гунська держава і Велика Булгарія — насправді одне й те ж утворення в різні періоди свого існування.
Після розпаду цього об'єднання у 665 році від Р. Х., частина тюркомовних булгарів з Приазов'я рушили на північ. За легендами їх очолював Котраг, сина Кубрата. Не пізніше 8-го сторіччя вони досягли злиття Ками з Волгою. Наприкінці 9-го сторіччя булгари об'єднали навколо себе інші племена різного походження, які жили в цій області.
Наприкінці IX-го сторіччя була заснована столиця держави — місто Булгар на 160 кілометрів на південь від сучасної Казані. Більшість дослідників погоджуються, що Волзька Булгарія була частиною Хозарського каганату. Місцеві легенди стверджували, що булгари звільнилися під хозарської влади самотужки вже після прийняття ісламу, але частина дослідників має сумніви, що це могло статися до знищення каганату у 965 році.
Розквіт
![]()
| |||
Велика Булгарія | |||
Хозарський каганат | |||
Волзька Булгарія | |||
Половці | |||
Золота Орда | |||
Казанське ханство | |||
Велике князівство Московське | |||
Казанська губернія | |||
Ідель-Урал | |||
Татарська АРСР | |||
Татарстан | |||
Населення Волзької Булгарії на відміну від Дунайської було переважно тюркомовним: булгари, сувари, , , і частина буртасів (згідно з ібн Русте). Сучасні чуваші і казанські татари походять від волзьких булгар (з істотними домішками фіно-угрів і кипчаків). Інша частина населення була фінською і угорською ( і ), від яких і походять бесерм'яни.
Наприкінці IX — на початку X століття зусиллями согдійських місіонерів у Волзькій Боларії поширюється іслам, остаточно затверджений як державна релігія за правління ельтебера Алмиша, що взяв собі ім'я Джафар ібн Абдаллах. Про ісламізацію держави свідчать срібні монети, вперше в Булгарії відкарбовані Алмишем. Монети випускалися в Булгарі і Суварі впродовж всього X століття, остання з них датується 387 роком за мусульманським календарем (997/998).
Ібн Фадлан був відісланий до аббасидського халіфа у 922/933, щоб встановити відносини і привезти каді і викладачів шаріату до Волзької Булгарії, а також будівельників для будівництва фортеці.. Проте велика частина населення не прийняла іслам, і на чолі з князем Вирагом залишилася в поганстві, що дало поштовх до утворення . Тенгріанство й інші релігії продовжували використовуватись.
Пануючи у середній течії Волги, Волзька Булгарія тримала в своїх руках торгівлю між Європою і Азією, до хрестових походів (коли з'явились інші торгові маршрути). Столиця, Булгар, була процвітаючим містом, конкуруючи за розміром і багатством з найбільшими центрами мусульманського світу. Торгові партнери булгар були вікінги, Б'ярмія, югра і на півночі та Багдад і Константинополь на півдні, Західна Європа, Китай. Інші головні міста: Bilär (Біляр), , Qashan(Кашан) і Cükätaw . Сучасні міста Казань і Єлабуга були засновані як прикордонні фортеці Волзької Булгарії.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUxTDBSbGRtbHNYM1J2ZDJWeUxtcHdaeTh6TURCd2VDMUVaWFpwYkY5MGIzZGxjaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Деякі з міст Волзької Булгарії досі не знайдені, але вони згадуються в староруських джерелах. Ними є: Aşlı (), Tuxçin (Тукчин), İbrahim (Бряхімов), Тау Ілі. Деякі з них були зруйновані після і протягом монгольського вторгнення.
З часом склалося уявлення про те, що мешканці Булгарії є захисниками «крайньої межі» ісламського і загалом цивілізованого світу від нападів варварів ззовні — збереглася, зокрема, легенда, за якою саме на її землі Александр Македонський переміг народи ґоґ і маґо́ґ та збудував великий захисний мур, залишки якого і мали боронити булгари.
В XI ст. Волзька Булгарія була спустошена декількома походами Руських князів. У ХІІ та ХІІІ століттях правителі Ростовсько-Суздальського князівства Андрій Боголюбський і Всеволод Велике Гніздо систематично робили походи на міста Волзької Булгарії (Ошель). Під їхнім натиском із заходу, булгарам довелось перемістити столицю з Булгара в Біляр (столиця до 1236).
- Волзька Булгарія в Євразії на 1200
Занепад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDFKMWMzTnBZVzVmWTI5aGRGOXZabDloY20xelgyOW1YMVp2YkdkaFgwSjFiR2RoY21saExtZHBaaTh4TWpCd2VDMVNkWE56YVdGdVgyTnZZWFJmYjJaZllYSnRjMTl2Wmw5V2IyeG5ZVjlDZFd4bllYSnBZUzVuYVdZPS5naWY=.gif)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0wTDFOdWIzZGZUR1Z2Y0dGeVpGOXpaV0ZzTG5CdVp5OHhNakJ3ZUMxVGJtOTNYMHhsYjNCaGNtUmZjMlZoYkM1d2JtYz0ucG5n.png)
У вересні 1223 року біля Самари головному загону Чингізової армії під головуванням , сина Субедея було завдано поразку в . У 1236 році монголи , але у них зайняло п'ять років, щоб підкорити цілу країну, яка у той час страждала від внутрішньої війни. Надалі Волзька Булгарія стала частиною улусу Джучі, або Золотої Орди, столиця якої спочатку знаходилася саме в Булгарі і лише згодом була перенесена до Сараю. Вона мала поділ на декілька князівств; кожне з них стало васалом Золотої Орди і отримало певну автономію. У 1430-му Казанське ханство було встановлено як найголовніше з цих князівств.
У 1487 році московитські війська зайняли Казань, в результаті чого був встановлений московський протекторат над ханством, який тривав до 1521 року, а Великий князь московський Іван III Васильович додав до свого титулу «Великий князь Болгарський» (залишаючись васалом кримського хана Менглі І Герая).
Примітки
- . Архів оригіналу за 25 вересня 2011. Процитовано 29 лютого 2012.
- . Архів оригіналу за 8 листопада 2012. Процитовано 7 березня 2008.
- . Архів оригіналу за 23 червня 2008. Процитовано 7 березня 2008.
- Олексій Мустафін. Прометей прикутий. Що українцям варто знати про татарську історію. Історична правда. 2023-04-24.
- Молчанов, А. А. (1999). (рос.). Архів оригіналу за 13 квітня 2008. Процитовано 7 березня 2008.
- . Архів оригіналу за 15 лютого 2008. Процитовано 7 березня 2008.
Див. також
Джерела
- Плахонін А. Г. БОЛГАРИ ВОЛЗЬКІ [ 7 травня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 330. — .
Література
- Фахрутдинов Р. Г. Очерки по истории Волжской Булгарии. М., 1984
- Халиков А. Х. Татарский народ и его предки. Казань, 1989
- Казаков Е. П. Культура ранней Волжской Булгарии. Этапы этнокультурной истории. М., 1992
Посилання
- We are Bulgars, not Tatars (Мы болгары, а не татары) [ 14 березня 2008 у Wayback Machine.], Bulgar National Congress
- Кучкин В. А.
- Димитриев В. Д. «Мирное присоединение Чувашии к Российскому государству» [ 20 серпня 2020 у Wayback Machine.]
- Иванов В. П., Николаев В. В., Димитриев В. Д. «Чуваши: этническая история и традиционная культура» [ 30 січня 2022 у Wayback Machine.]
- , «Чуваши. Этническая культура и традиционная культура.», Москва, 2000.
- Николаев В. В., «История предков чувашей. XXX в. до н.э. — XV в. н.э.», , 2005.
- Риза Бариев. Волжские Булгары: история и культура [ 27 березня 2008 у Wayback Machine.]
- Ибн-Фадлан «Записка» о путешествии на Волгу [Архівовано 27 травня 2012 у WebCite]
- Болгар: зеленая альтернатива [ 14 червня 2007 у Wayback Machine.]
- Эпиграфические памятники города Булгар. Фарид Хакимзянов, Дина Мустафина [ 7 січня 2012 у Wayback Machine.]
- Болгаро-татарские надгробные памятники. Гамирзян Давлетшин [ 28 грудня 2008 у Wayback Machine.]
- Волжские монеты Бунт Емельяна Пугачева 1773—1775 годов История Суваро Булгары [ 13 лютого 2021 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Vo lzka Bolga riya chuv Atălci Pălha r tat Idel bue Bolgar translit Idel buyi Bolgar Vo lzka Bulga riya abo Vo lzko Ka mska Bulga riya derzhava yaka isnuvala u VII XIII storichchi navkolo zlittya Volgi i Kami Sogodni respubliki Tatarstan i Chuvashiya a takozh deyaki inshi oblasti Rosijskoyi Federaciyi roztashovuyutsya na zemlyah kolishnoyi Volzkoyi Bulgariyi Idel buye Bolgar Volzka Bolgariya 7 e storichchya 1240 i Gerb Volzka Bolgariya istorichni kordoni na kartiVolzka Bulgariya zelenij u 1200 Stolicya Bulgar Bilyar Movi Bulgarska Suvarska Religiyi Tengrianstvo islam Forma pravlinnya Monarhiya kelar Seredina 7 go stolittya Kotrag Istorichnij period Serednovichchya Zasnovano 7 e storichchya Zavoyuvannya Zolotoyu Ordoyu 1240 i Poperednik Nastupnik Velika Bulgariya Zolota Orda Kazanske hanstvo Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Volzka BolgariyaVitokiOskilki bulgarski pismovi dzherela do sogodennya ne dijshli bilshist informaciyi jde vid yih suchasnikiv arabskih perskih indijskih mongolskih tatarskih abo ruskih dzherel Chastinu informaciyi pidtverdzheno rozkopkami Vvazhayetsya sho zemli Volzkoyi Bulgariyi buli spochatku zaseleni ugro finskimi narodami ale pid chas Velikogo pereselennya narodiv v cih krayah oselilisya i tyurkski plemena Utvorennya vidome pid nazvoyu Bulgariya Velika Bulgariya viniklo nabagato pivdennishe v Prichornomor yi u viglyadi soyuzu kochovih plemen riznogo pohodzhennya prototyurkiv protougro finiv protoslov yan Pitannya pro plemena yaki buli panivnimi u comu soyuzi ostatochno zalishayetsya nevirishenim Mozhlivo u rizni periodi vlada perebuvala u predstavnikiv riznih plemen V dzherelah poryad z nazvoyu bulgari vzhivayetsya nazva guni sho mozhe oznachati sho tak zvana Gunska derzhava i Velika Bulgariya naspravdi odne j te zh utvorennya v rizni periodi svogo isnuvannya Pislya rozpadu cogo ob yednannya u 665 roci vid R H chastina tyurkomovnih bulgariv z Priazov ya rushili na pivnich Za legendami yih ocholyuvav Kotrag sina Kubrata Ne piznishe 8 go storichchya voni dosyagli zlittya Kami z Volgoyu Naprikinci 9 go storichchya bulgari ob yednali navkolo sebe inshi plemena riznogo pohodzhennya yaki zhili v cij oblasti Naprikinci IX go storichchya bula zasnovana stolicya derzhavi misto Bulgar na 160 kilometriv na pivden vid suchasnoyi Kazani Bilshist doslidnikiv pogodzhuyutsya sho Volzka Bulgariya bula chastinoyu Hozarskogo kaganatu Miscevi legendi stverdzhuvali sho bulgari zvilnilisya pid hozarskoyi vladi samotuzhki vzhe pislya prijnyattya islamu ale chastina doslidnikiv maye sumnivi sho ce moglo statisya do znishennya kaganatu u 965 roci RozkvitImperiya guniv 434 VI st Hozarskij kaganat 650 969 Volzka Bulgariya X st 1240 Zolota Orda 1240 1438 Kazanske hanstvo 1438 1552 Moskovske carstvo 1552 1708 Kazanska guberniya 1708 1920 Simbirska guberniya 1796 1924 Chuvaska Trudova Komuna 1920 1925 Chuvaska ARSR 1925 1990 Chuvashiya Cej shablon pereglyanutiredaguvati Velika Bulgariya Hozarskij kaganat Volzka Bulgariya Polovci Zolota Orda Kazanske hanstvo Velike knyazivstvo Moskovske Kazanska guberniya Idel Ural Tatarska ARSR Tatarstan Cej shablon pereglyanutiredaguvati Malenkij minaret v Bulgari Naselennya Volzkoyi Bulgariyi na vidminu vid Dunajskoyi bulo perevazhno tyurkomovnim bulgari suvari i chastina burtasiv zgidno z ibn Ruste Suchasni chuvashi i kazanski tatari pohodyat vid volzkih bulgar z istotnimi domishkami fino ugriv i kipchakiv Insha chastina naselennya bula finskoyu i ugorskoyu i vid yakih i pohodyat beserm yani Naprikinci IX na pochatku X stolittya zusillyami sogdijskih misioneriv u Volzkij Bolariyi poshiryuyetsya islam ostatochno zatverdzhenij yak derzhavna religiya za pravlinnya eltebera Almisha sho vzyav sobi im ya Dzhafar ibn Abdallah Pro islamizaciyu derzhavi svidchat sribni moneti vpershe v Bulgariyi vidkarbovani Almishem Moneti vipuskalisya v Bulgari i Suvari vprodovzh vsogo X stolittya ostannya z nih datuyetsya 387 rokom za musulmanskim kalendarem 997 998 Ibn Fadlan buv vidislanij do abbasidskogo halifa u 922 933 shob vstanoviti vidnosini i privezti kadi i vikladachiv shariatu do Volzkoyi Bulgariyi a takozh budivelnikiv dlya budivnictva forteci Prote velika chastina naselennya ne prijnyala islam i na choli z knyazem Viragom zalishilasya v poganstvi sho dalo poshtovh do utvorennya Tengrianstvo j inshi religiyi prodovzhuvali vikoristovuvatis Panuyuchi u serednij techiyi Volgi Volzka Bulgariya trimala v svoyih rukah torgivlyu mizh Yevropoyu i Aziyeyu do hrestovih pohodiv koli z yavilis inshi torgovi marshruti Stolicya Bulgar bula procvitayuchim mistom konkuruyuchi za rozmirom i bagatstvom z najbilshimi centrami musulmanskogo svitu Torgovi partneri bulgar buli vikingi B yarmiya yugra i na pivnochi ta Bagdad i Konstantinopol na pivdni Zahidna Yevropa Kitaj Inshi golovni mista Bilar Bilyar Qashan Kashan i Cukataw Suchasni mista Kazan i Yelabuga buli zasnovani yak prikordonni forteci Volzkoyi Bulgariyi Bashta na Chortovomu gorodishi u Yelabuzi 12 te storichchya Deyaki z mist Volzkoyi Bulgariyi dosi ne znajdeni ale voni zgaduyutsya v staroruskih dzherelah Nimi ye Asli Tuxcin Tukchin Ibrahim Bryahimov Tau Ili Deyaki z nih buli zrujnovani pislya i protyagom mongolskogo vtorgnennya Z chasom sklalosya uyavlennya pro te sho meshkanci Bulgariyi ye zahisnikami krajnoyi mezhi islamskogo i zagalom civilizovanogo svitu vid napadiv varvariv zzovni zbereglasya zokrema legenda za yakoyu same na yiyi zemli Aleksandr Makedonskij peremig narodi gog i mago g ta zbuduvav velikij zahisnij mur zalishki yakogo i mali boroniti bulgari V XI st Volzka Bulgariya bula spustoshena dekilkoma pohodami Ruskih knyaziv U HII ta HIII stolittyah praviteli Rostovsko Suzdalskogo knyazivstva Andrij Bogolyubskij i Vsevolod Velike Gnizdo sistematichno robili pohodi na mista Volzkoyi Bulgariyi Oshel Pid yihnim natiskom iz zahodu bulgaram dovelos peremistiti stolicyu z Bulgara v Bilyar stolicya do 1236 Volzka Bulgariya v Yevraziyi na 1200ZanepadRosijskij gerb Volzkoyi Bolgariyi v zelenomu poli sribnij agnec sho jde z chervonoyu horugvoyu na yakij sribnij hrest ratishe zolote Pechat Bolgarska Velika gosudareva kniga abo Korin rosijskih gosudariv 1672 rik U veresni 1223 roku bilya Samari golovnomu zagonu Chingizovoyi armiyi pid golovuvannyam sina Subedeya bulo zavdano porazku v U 1236 roci mongoli ale u nih zajnyalo p yat rokiv shob pidkoriti cilu krayinu yaka u toj chas strazhdala vid vnutrishnoyi vijni Nadali Volzka Bulgariya stala chastinoyu ulusu Dzhuchi abo Zolotoyi Ordi stolicya yakoyi spochatku znahodilasya same v Bulgari i lishe zgodom bula perenesena do Sarayu Vona mala podil na dekilka knyazivstv kozhne z nih stalo vasalom Zolotoyi Ordi i otrimalo pevnu avtonomiyu U 1430 mu Kazanske hanstvo bulo vstanovleno yak najgolovnishe z cih knyazivstv U 1487 roci moskovitski vijska zajnyali Kazan v rezultati chogo buv vstanovlenij moskovskij protektorat nad hanstvom yakij trivav do 1521 roku a Velikij knyaz moskovskij Ivan III Vasilovich dodav do svogo titulu Velikij knyaz Bolgarskij zalishayuchis vasalom krimskogo hana Mengli I Geraya Primitki Arhiv originalu za 25 veresnya 2011 Procitovano 29 lyutogo 2012 Arhiv originalu za 8 listopada 2012 Procitovano 7 bereznya 2008 Arhiv originalu za 23 chervnya 2008 Procitovano 7 bereznya 2008 Oleksij Mustafin Prometej prikutij Sho ukrayincyam varto znati pro tatarsku istoriyu Istorichna pravda 2023 04 24 Molchanov A A 1999 ros Arhiv originalu za 13 kvitnya 2008 Procitovano 7 bereznya 2008 Arhiv originalu za 15 lyutogo 2008 Procitovano 7 bereznya 2008 Div takozhIdel Ural Hlyebnikova Tamara OleksandrivnaDzherelaPlahonin A G BOLGARI VOLZKI 7 travnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 330 ISBN 966 00 0734 5 LiteraturaFahrutdinov R G Ocherki po istorii Volzhskoj Bulgarii M 1984 Halikov A H Tatarskij narod i ego predki Kazan 1989 Kazakov E P Kultura rannej Volzhskoj Bulgarii Etapy etnokulturnoj istorii M 1992PosilannyaWe are Bulgars not Tatars My bolgary a ne tatary 14 bereznya 2008 u Wayback Machine Bulgar National Congress Kuchkin V A Dimitriev V D Mirnoe prisoedinenie Chuvashii k Rossijskomu gosudarstvu 20 serpnya 2020 u Wayback Machine Ivanov V P Nikolaev V V Dimitriev V D Chuvashi etnicheskaya istoriya i tradicionnaya kultura 30 sichnya 2022 u Wayback Machine Chuvashi Etnicheskaya kultura i tradicionnaya kultura Moskva 2000 Nikolaev V V Istoriya predkov chuvashej XXX v do n e XV v n e 2005 Riza Bariev Volzhskie Bulgary istoriya i kultura 27 bereznya 2008 u Wayback Machine Ibn Fadlan Zapiska o puteshestvii na Volgu Arhivovano 27 travnya 2012 u WebCite Bolgar zelenaya alternativa 14 chervnya 2007 u Wayback Machine Epigraficheskie pamyatniki goroda Bulgar Farid Hakimzyanov Dina Mustafina 7 sichnya 2012 u Wayback Machine Bolgaro tatarskie nadgrobnye pamyatniki Gamirzyan Davletshin 28 grudnya 2008 u Wayback Machine Volzhskie monety Bunt Emelyana Pugacheva 1773 1775 godov Istoriya Suvaro Bulgary 13 lyutogo 2021 u Wayback Machine