Іва́н III Васи́льович (рос. Иван Васильевич; 22 січня 1440 — 27 жовтня 1505) — великий князь московський (1462—1505). Представник роду Даниловичів Московських з династії Юрійовичів. Народився у Москві, столиці Великого князівства Московського. Син московського князя Василія ІІ. Батько московського князя Василія ІІІ. Васал золотоординських ханів до 1480 року. Від 1450 року був співправителем батька Василія ІІ, після його смерті княжив одноосібно. Заклав основи централізованої самодержавної Московської держави. Самопроголосив московську церкву (1448) . Намагався позбутися ординського сюзеренітету (1480), був першим з московських князів, що самотитулувався царем. Провів урядову та судову реформи, ліквідував удільні князівства, запровадив «Судебник» (1497). Збільшив територію Московії вдвічі: приєднав Ярославське (1463), Ростовське (1474), Тверське (1485) князівства, Хлинов (1489), більшу частину Рязанщини. Завоював і ліквідував Новгородську боярську республіку (1478), депортувавши частину її населення вглиб Московії. Вів постійні війни з Великим князівством Литовським за Русь (1487–1494, 1500–1503), у ході яких захопив Сіверщину і Гомельщину. Для підняття престижу Москви одружився з Софією, дочкою морейського деспота Фоми Палеолога, племінницею останніх візантійських імператорів Іоанна VIII та Констянтина XI, яка не мала прав на візантійську спадщину. Взяв візантійського двоголового орла за герб Московії, декларуючи претензії на спадщину Константинополя. Сприяв будівництву церков і монастирів. Перебудував Московський кремль і заклав у ньому Успенський собор. Помер у Москві. Похований у московському Архангельському соборі. У хрещенні — Тимофій. Прізвисько — Вели́кий (рос. Великий).
Іван III Васильович | ||
![]() | ||
| ||
---|---|---|
28 березня 1462 — 27 жовтня 1505 | ||
Попередник: | Василій ІІ | |
Спадкоємець: | Василій III | |
Народження: | 22 січня 1440 Москва, Велике князівство Московське | |
Смерть: | 27 жовтня 1505 (65 років) Архангельський собор | |
Поховання: | Архангельський собор | |
Релігія: | схизматик | |
Рід: | Калитовичі | |
Батько: | Василь II Темний | |
Мати: | Марія Ярославна | |
Шлюб: | d і Софія Палеолог | |
Діти: | сини: Іван, Василь, Юрій, Дмитро, Семен, Андрій дочки: Елена, Феодосія та Евдокія | |
|
Біографія
Дитинство і юність
Іван III народився 22 січня 1440 року у сім'ї великого князя московського Василія II Васильовича та його дружини Боровської.
Достовірних даних про раннє дитинство Івана III не збереглося, швидше за все, він виховувався при дворі свого батька. Однак подальші події круто змінили долю спадкоємця престолу 7 липня 1445 року за Суздалем військо батька Івана, великого князя Василія II зазнало нищівної поразки від армії під командуванням татарських царевичів Мамутяка і (синів хана Улу-Мухаммеда). Поранений великий князь потрапив в полон, а влада в державі тимчасово перейшла до старшого в роду нащадків Івана Калити — князя Дмитра Юрійовича Шемяки. Полон князя і очікування татарської навали привели до зростання плутанини в князівстві; складну ситуацію погіршила раптова пожежа в Москві.
Василь, пообіцявши хану викуп, отримав від нього військо і восени повернувся з полону в Москву, а Шемяка змушений був покинути столицю і піти в Углич. Москва повинна була заплатити за князя викуп — близько кількох десятків тисяч рублів. У цих умовах серед прихильників Дмитра Шемяка виникла змова, і, коли у лютому 1446 року Василь II разом з дітьми вирушив у Троїце-Сергіїв монастир, в Москві почався заколот. Великий князь був схоплений, перевезений до Москви, і в ніч з 13 на 14 лютого осліплений (що принесло йому прізвисько «Темний») за наказом Дмитра Шемяки. За повідомленням новгородського літописця, великого князя звинувачували в тому, що він «татар привів на Руську землю», і роздавав їм «в годування» московські міста і волості.
Шестирічний княжич Іван спочатку не потрапив в руки Шемяки: дітям Василя разом з вірними боярами вдалося втекти в Муром, який перебував під контролем прихильників великого князя. Через деякий час в Муром прибув рязанський єпископ Іона, який повідомив про згоду Дмитра Шемяки виділити поваленому Василю уділ; покладаючись на його обіцянку, прихильники Василя погодилися передати дітей новій владі. 6 травня 1446 року княжич Іван прибув до Москви. Однак Шемяка не дотримав слова: через три дні діти Василя були відправлені в Углич до батька і ув'язнені.
Через декілька місяців Шемяка все-таки вирішив дарувати колишньому великому князю уділ — Вологду. Діти Василя пішли слідом за ним. Але повалений князь зовсім не збирався визнавати свою поразку, і поїхав до Твері, просити допомоги у великого князя тверського Бориса. Оформленням цього союзу стали заручини шестирічного Івана Васильовича з дочкою тверського князя . Незабаром війська Василя зайняли Москву. Дмитро Шемяка був скинутий та втік, а на московському престолі знову утвердився Василь II. Однак Шемяка, що закріпився в північних землях (його базою стало недавно взяте місто Устюг), зовсім не збирався здаватися, і міжусобна війна продовжилася.
До цього періоду (приблизно кінець 1448 — середина 1449 року) відноситься перша згадка спадкоємця престолу Івана як «великого князя». У 1452 році його вже посилають номінальним керівником війська в похід на Устюжську фортецю Кокшенгу. Спадкоємець престолу успішно виконав отримане доручення, відрізавши Устюг від новгородських земель (існувала небезпека вступу Новгорода в війну на боці Шемяки) і жорстоко розоривши Кокшенгську волость. Повернувшись з походу з перемогою, 4 червня 1452 року княжич Іван в Соборі Спаса на бору обвінчався зі своєю нареченою, Марією Борисівною. Незабаром переможений Дмитро Шемяка був отруєний, і кривава усобиця, яка тривала чверть століття пішла на спад.
Внутрішня політика. Реформи
За правління Івана ІІІ був прийнятий «Судебник» — збірка законів держави та проведений ряд реформ, які заклали основу помісної системи землеволодіння.
Церква
Іван III був ініціатором розколу Київської митрополії, коли після підписаної унії на Флорентійському соборі заарештував Київського митрополита Ісидора. В 1448 році Іван III скликав в Москві собор підконтрольних єпископів, які без благословення Вселенського патріарха вибрали настоятеля самопроголошеної Московської церкви.
Зовнішня політика
Приєднання сусідів
Головною заслугою правління Івана III стало підкорення нових земель навколо Москви. Московія в низці походів завоювала Новгородську республіку. Іван III підпорядкував Москві сусідні князівства: Тверське (1485), Ярославське (1463), Ростовське (1464) і частково Рязанське. Залишились незалежними лише Псковське та Рязанське князівство, але і вони знаходились під значним московським впливом.
Відносини з Ордою
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aVlpOGxSREFsT1VZbFJEQWxRakFsUkRBbFFrTWxNamNsUkRFbE9FWWxSREVsT0RJbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtGZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQk15VkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNU5pNXFjR1ZuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNReVV5TnlWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1pVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUWtRbFJEQWxRakJmSlVRd0pVRXpKVVF3SlVJekpVUXhKVGd3SlVReEpUazJMbXB3WldjPS5qcGVn.jpeg)
Саме у зв'язку з правлінням Івана III заведено в російській історіографії писати про кінець більш ніж 200-літнього Ординського іга. Повалення татарського ярма у Росії пов'язується здебільшого з стоянням на Угрі 1480-го року, коли московські війська не пропустили в глиб своїх земель війська ординського хана Ахмата. Саме Іван ІІІ, першим з московських князів, починає титулувати себе у зносинах з іноземними правителями «царем та государем всія Русі», хоч до того в Росії царем називали ординських ханів. Разом з тим відомо, що і 1502 року, через 22 роки після стояння на Угрі, Іван ІІІ у листах називав себе холопом хана Великої Орди.
Війни з Литвою
Весною 1480-го вів перемовини щодо зближення з господарем Молдавії Штефаном ІІІ; посередником був князь Михайло Олелькович.
Влітку 1482 року Іван ІІІ Васильович відправив кримському хану Менґлі Ґераю цінні подарунки та значну суму грошей з намовлянням напасти на Литву. Менґлі Ґерай, за цим намовлянням московського князя, вийшов в похід на Київ. 1 вересня він здобув замок, спалив собори і церкви, взяв в полон багато людей. В подарунок князю Івану хан вислав золоті потир та дискос з київського собору святої Софії.
Після успішних воєн з Великим князівством Литовським в склад Московського князівства увійшли більшість Верховських князівств, Новгород-Сіверський, Чернігів, Брянськ та ще ряд міст (що входили в склад ВКЛ). Крім того, Великий князь Литовський (з 1492 р.) Олександр Яґеллончик одружився з дочкою Івана ІІІ — Оленою. Помираючи Іван III передав своєму наступнику, Василію ІІІ в декілька разів більше землі, ніж прийняв сам.
Візантійська спадщина
12 листопада 1472 року Іван III вдруге одружився з дочкою Морейського деспота Фоми Палеолога (1430—1460), племінницею останніх візантійських імператорів Іоанна VIII Палеолога (1425—1448) та Констянтина XI Палеолога (1449—1453) Зоєю (в Росії отримала ім'я Софія (бл. 1448 — 17 квітня 1503)). Після одруження Іван III зробив візантійський герб (двоголовий орел) гербом Великого князівства Московського чим задекларував свої претензії на спадщину Константинополя, який на той момент був завойований Османською імперією.
Пізніше, за правління сина Івана III, Василія III, претензії на візантійську спадщину завдяки шлюбу з Софією Палеолог стали основою для формування російської державної ідеології «Москва — Третій Рим»
Сім'я
- Батько: Василь II Темний
- Матір: Марія Ярославна
- 1-ша дружина:
- 2-га дружина: Софія Палеолог
- Діти:
- Іван
- Василій III
- Юрій
- Дмитро
- Семен
- Андрій
- Елена
- Феодосія
- Євдокія
Примітки
- Мицик Ю. А. Іван III, Іван III Васильович [ 20 серпня 2020 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 393. — .
- Edward L. Keenan. Ivan III, Nikolai Karamzin, and the Legend of the «Casting off of the Tatar Yoke» (1480) // The New Muscovite Cultural History: A Collection in Honor of Daniel B. Rowland. Ed. by Valerie Kivelson, Karen Petrone, Nancy Shields Kollman, Michael S. Flier. — Bloomington: Slavica Publishers, 2009. — PP. 237—251. (англ.)
- Charles J. Halperin. The Tatar Yoke: The Image of Mongols in Medieval Russia. Corrected Edition. — Bloomington: Slavica Publishers, 2009. — PP. 171—189. (англ.)
- Руслан Скринников. Иван III. — М., 2006, стр. 187. (рос.)
- Сергій Аннінський. Примечания к Трактату о двух Сарматиях М. Меховского. — Москва-Ленинград: Издательство Академии наук СССР, 1936. [ 7 квітня 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- Горский А. А. Москва и Орда. — М.: Наука, 2003. — 214 с. (рос.)
- Krupska A. Olelkowicz (Aleksandrowicz) Michał (zm. 1481) // Polski Słownik Biograficzny. — Wrocław — Warszawa — Kraków — Gdańsk : Zakład Narodowy Imienia Ossolińskich, Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk, 1978. — t. ХХІІІ/4, zeszyt 99. — S. 745—746. (пол.)
- Івакін Г. Історичний розвиток Києва XIII — середина XVI ст. [ 8 листопада 2012 у Wayback Machine.]
Джерела
- Мицик Ю. А. Іван III Васильович [ 8 серпня 2016 у Wayback Machine.] // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2005. — Т. 3 : Е — Й. — С. 393. — .
- Зимин А. А. Россия на рубеже XV—XVI столетий. — Москва, 1982.
- Алексеев Ю. Г. Государь всея Руси. Новосибирск. — 1991.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Іван III Васильович
- Зовнішня політика Івана III [ 6 січня 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- Біографія Івана III [ 26 грудня 2008 у Wayback Machine.] (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Ivan Iva n III Vasi lovich ros Ivan Vasilevich 22 sichnya 1440 14400122 27 zhovtnya 1505 velikij knyaz moskovskij 1462 1505 Predstavnik rodu Danilovichiv Moskovskih z dinastiyi Yurijovichiv Narodivsya u Moskvi stolici Velikogo knyazivstva Moskovskogo Sin moskovskogo knyazya Vasiliya II Batko moskovskogo knyazya Vasiliya III Vasal zolotoordinskih haniv do 1480 roku Vid 1450 roku buv spivpravitelem batka Vasiliya II pislya jogo smerti knyazhiv odnoosibno Zaklav osnovi centralizovanoyi samoderzhavnoyi Moskovskoyi derzhavi Samoprogolosiv moskovsku cerkvu 1448 Namagavsya pozbutisya ordinskogo syuzerenitetu 1480 buv pershim z moskovskih knyaziv sho samotituluvavsya carem Proviv uryadovu ta sudovu reformi likviduvav udilni knyazivstva zaprovadiv Sudebnik 1497 Zbilshiv teritoriyu Moskoviyi vdvichi priyednav Yaroslavske 1463 Rostovske 1474 Tverske 1485 knyazivstva Hlinov 1489 bilshu chastinu Ryazanshini Zavoyuvav i likviduvav Novgorodsku boyarsku respubliku 1478 deportuvavshi chastinu yiyi naselennya vglib Moskoviyi Viv postijni vijni z Velikim knyazivstvom Litovskim za Rus 1487 1494 1500 1503 u hodi yakih zahopiv Sivershinu i Gomelshinu Dlya pidnyattya prestizhu Moskvi odruzhivsya z Sofiyeyu dochkoyu morejskogo despota Fomi Paleologa pleminniceyu ostannih vizantijskih imperatoriv Ioanna VIII ta Konstyantina XI yaka ne mala prav na vizantijsku spadshinu Vzyav vizantijskogo dvogolovogo orla za gerb Moskoviyi deklaruyuchi pretenziyi na spadshinu Konstantinopolya Spriyav budivnictvu cerkov i monastiriv Perebuduvav Moskovskij kreml i zaklav u nomu Uspenskij sobor Pomer u Moskvi Pohovanij u moskovskomu Arhangelskomu sobori U hreshenni Timofij Prizvisko Veli kij ros Velikij Ivan III VasilovichIvan III VasilovichGravyura z Kosmografiyi A Teve 1575 rik Velikij knyaz Moskovskij 28 bereznya 1462 27 zhovtnya 1505 Poperednik Vasilij II Spadkoyemec Vasilij III Narodzhennya 22 sichnya 1440 1440 01 22 Moskva Velike knyazivstvo MoskovskeSmert 27 zhovtnya 1505 1505 10 27 65 rokiv Arhangelskij soborPohovannya Arhangelskij soborReligiya shizmatikRid KalitovichiBatko Vasil II TemnijMati Mariya YaroslavnaShlyub d i Sofiya PaleologDiti sini Ivan Vasil Yurij Dmitro Semen Andrij dochki Elena Feodosiya ta Evdokiya Mediafajli b u VikishovishiBiografiyaDitinstvo i yunist Ivan III narodivsya 22 sichnya 1440 roku u sim yi velikogo knyazya moskovskogo Vasiliya II Vasilovicha ta jogo druzhini Borovskoyi Dostovirnih danih pro rannye ditinstvo Ivana III ne zbereglosya shvidshe za vse vin vihovuvavsya pri dvori svogo batka Odnak podalshi podiyi kruto zminili dolyu spadkoyemcya prestolu 7 lipnya 1445 roku za Suzdalem vijsko batka Ivana velikogo knyazya Vasiliya II zaznalo nishivnoyi porazki vid armiyi pid komanduvannyam tatarskih carevichiv Mamutyaka i siniv hana Ulu Muhammeda Poranenij velikij knyaz potrapiv v polon a vlada v derzhavi timchasovo perejshla do starshogo v rodu nashadkiv Ivana Kaliti knyazya Dmitra Yurijovicha Shemyaki Polon knyazya i ochikuvannya tatarskoyi navali priveli do zrostannya plutanini v knyazivstvi skladnu situaciyu pogirshila raptova pozhezha v Moskvi Vasil poobicyavshi hanu vikup otrimav vid nogo vijsko i voseni povernuvsya z polonu v Moskvu a Shemyaka zmushenij buv pokinuti stolicyu i piti v Uglich Moskva povinna bula zaplatiti za knyazya vikup blizko kilkoh desyatkiv tisyach rubliv U cih umovah sered prihilnikiv Dmitra Shemyaka vinikla zmova i koli u lyutomu 1446 roku Vasil II razom z ditmi virushiv u Troyice Sergiyiv monastir v Moskvi pochavsya zakolot Velikij knyaz buv shoplenij perevezenij do Moskvi i v nich z 13 na 14 lyutogo osliplenij sho prineslo jomu prizvisko Temnij za nakazom Dmitra Shemyaki Za povidomlennyam novgorodskogo litopiscya velikogo knyazya zvinuvachuvali v tomu sho vin tatar priviv na Rusku zemlyu i rozdavav yim v goduvannya moskovski mista i volosti Shestirichnij knyazhich Ivan spochatku ne potrapiv v ruki Shemyaki dityam Vasilya razom z virnimi boyarami vdalosya vtekti v Murom yakij perebuvav pid kontrolem prihilnikiv velikogo knyazya Cherez deyakij chas v Murom pribuv ryazanskij yepiskop Iona yakij povidomiv pro zgodu Dmitra Shemyaki vidiliti povalenomu Vasilyu udil pokladayuchis na jogo obicyanku prihilniki Vasilya pogodilisya peredati ditej novij vladi 6 travnya 1446 roku knyazhich Ivan pribuv do Moskvi Odnak Shemyaka ne dotrimav slova cherez tri dni diti Vasilya buli vidpravleni v Uglich do batka i uv yazneni Cherez dekilka misyaciv Shemyaka vse taki virishiv daruvati kolishnomu velikomu knyazyu udil Vologdu Diti Vasilya pishli slidom za nim Ale povalenij knyaz zovsim ne zbiravsya viznavati svoyu porazku i poyihav do Tveri prositi dopomogi u velikogo knyazya tverskogo Borisa Oformlennyam cogo soyuzu stali zaruchini shestirichnogo Ivana Vasilovicha z dochkoyu tverskogo knyazya Nezabarom vijska Vasilya zajnyali Moskvu Dmitro Shemyaka buv skinutij ta vtik a na moskovskomu prestoli znovu utverdivsya Vasil II Odnak Shemyaka sho zakripivsya v pivnichnih zemlyah jogo bazoyu stalo nedavno vzyate misto Ustyug zovsim ne zbiravsya zdavatisya i mizhusobna vijna prodovzhilasya Do cogo periodu priblizno kinec 1448 seredina 1449 roku vidnositsya persha zgadka spadkoyemcya prestolu Ivana yak velikogo knyazya U 1452 roci jogo vzhe posilayut nominalnim kerivnikom vijska v pohid na Ustyuzhsku fortecyu Kokshengu Spadkoyemec prestolu uspishno vikonav otrimane doruchennya vidrizavshi Ustyug vid novgorodskih zemel isnuvala nebezpeka vstupu Novgoroda v vijnu na boci Shemyaki i zhorstoko rozorivshi Kokshengsku volost Povernuvshis z pohodu z peremogoyu 4 chervnya 1452 roku knyazhich Ivan v Sobori Spasa na boru obvinchavsya zi svoyeyu narechenoyu Mariyeyu Borisivnoyu Nezabarom peremozhenij Dmitro Shemyaka buv otruyenij i krivava usobicya yaka trivala chvert stolittya pishla na spad Vnutrishnya politika Reformi Dokladnishe Sudebnik Ivana III Za pravlinnya Ivana III buv prijnyatij Sudebnik zbirka zakoniv derzhavi ta provedenij ryad reform yaki zaklali osnovu pomisnoyi sistemi zemlevolodinnya Cerkva Ivan III buv iniciatorom rozkolu Kiyivskoyi mitropoliyi koli pislya pidpisanoyi uniyi na Florentijskomu sobori zaareshtuvav Kiyivskogo mitropolita Isidora V 1448 roci Ivan III sklikav v Moskvi sobor pidkontrolnih yepiskopiv yaki bez blagoslovennya Vselenskogo patriarha vibrali nastoyatelya samoprogoloshenoyi Moskovskoyi cerkvi Zovnishnya politika Priyednannya susidiv Golovnoyu zaslugoyu pravlinnya Ivana III stalo pidkorennya novih zemel navkolo Moskvi Moskoviya v nizci pohodiv zavoyuvala Novgorodsku respubliku Ivan III pidporyadkuvav Moskvi susidni knyazivstva Tverske 1485 Yaroslavske 1463 Rostovske 1464 i chastkovo Ryazanske Zalishilis nezalezhnimi lishe Pskovske ta Ryazanske knyazivstvo ale i voni znahodilis pid znachnim moskovskim vplivom Vidnosini z Ordoyu Pam yatnik na Ugri Same u zv yazku z pravlinnyam Ivana III zavedeno v rosijskij istoriografiyi pisati pro kinec bilsh nizh 200 litnogo Ordinskogo iga Povalennya tatarskogo yarma u Rosiyi pov yazuyetsya zdebilshogo z stoyannyam na Ugri 1480 go roku koli moskovski vijska ne propustili v glib svoyih zemel vijska ordinskogo hana Ahmata Same Ivan III pershim z moskovskih knyaziv pochinaye tituluvati sebe u znosinah z inozemnimi pravitelyami carem ta gosudarem vsiya Rusi hoch do togo v Rosiyi carem nazivali ordinskih haniv Razom z tim vidomo sho i 1502 roku cherez 22 roki pislya stoyannya na Ugri Ivan III u listah nazivav sebe holopom hana Velikoyi Ordi Vijni z Litvoyu Dokladnishe Moskovsko litovska vijna 1487 1494 ta Moskovsko litovska vijna 1500 1503 Vesnoyu 1480 go viv peremovini shodo zblizhennya z gospodarem Moldaviyi Shtefanom III poserednikom buv knyaz Mihajlo Olelkovich Vlitku 1482 roku Ivan III Vasilovich vidpraviv krimskomu hanu Mengli Gerayu cinni podarunki ta znachnu sumu groshej z namovlyannyam napasti na Litvu Mengli Geraj za cim namovlyannyam moskovskogo knyazya vijshov v pohid na Kiyiv 1 veresnya vin zdobuv zamok spaliv sobori i cerkvi vzyav v polon bagato lyudej V podarunok knyazyu Ivanu han vislav zoloti potir ta diskos z kiyivskogo soboru svyatoyi Sofiyi Pislya uspishnih voyen z Velikim knyazivstvom Litovskim v sklad Moskovskogo knyazivstva uvijshli bilshist Verhovskih knyazivstv Novgorod Siverskij Chernigiv Bryansk ta she ryad mist sho vhodili v sklad VKL Krim togo Velikij knyaz Litovskij z 1492 r Oleksandr Yagellonchik odruzhivsya z dochkoyu Ivana III Olenoyu Pomirayuchi Ivan III peredav svoyemu nastupniku Vasiliyu III v dekilka raziv bilshe zemli nizh prijnyav sam Vizantijska spadshina Dokladnishe Dvogolovij orel ta gerb Rosiyi 12 listopada 1472 roku Ivan III vdruge odruzhivsya z dochkoyu Morejskogo despota Fomi Paleologa 1430 1460 pleminniceyu ostannih vizantijskih imperatoriv Ioanna VIII Paleologa 1425 1448 ta Konstyantina XI Paleologa 1449 1453 Zoyeyu v Rosiyi otrimala im ya Sofiya bl 1448 17 kvitnya 1503 Pislya odruzhennya Ivan III zrobiv vizantijskij gerb dvogolovij orel gerbom Velikogo knyazivstva Moskovskogo chim zadeklaruvav svoyi pretenziyi na spadshinu Konstantinopolya yakij na toj moment buv zavojovanij Osmanskoyu imperiyeyu Piznishe za pravlinnya sina Ivana III Vasiliya III pretenziyi na vizantijsku spadshinu zavdyaki shlyubu z Sofiyeyu Paleolog stali osnovoyu dlya formuvannya rosijskoyi derzhavnoyi ideologiyi Moskva Tretij Rim Sim yaDokladnishe Ryurikovichi Monomahovichi ta Danilovichi Moskovski Batko Vasil II Temnij Matir Mariya Yaroslavna 1 sha druzhina 2 ga druzhina Sofiya Paleolog Diti Ivan Vasilij III Yurij Dmitro Semen Andrij Elena Feodosiya YevdokiyaPrimitkiMicik Yu A Ivan III Ivan III Vasilovich 20 serpnya 2020 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J S 393 ISBN 966 00 0610 1 Edward L Keenan Ivan III Nikolai Karamzin and the Legend of the Casting off of the Tatar Yoke 1480 The New Muscovite Cultural History A Collection in Honor of Daniel B Rowland Ed by Valerie Kivelson Karen Petrone Nancy Shields Kollman Michael S Flier Bloomington Slavica Publishers 2009 PP 237 251 angl Charles J Halperin The Tatar Yoke The Image of Mongols in Medieval Russia Corrected Edition Bloomington Slavica Publishers 2009 PP 171 189 angl Ruslan Skrinnikov Ivan III M 2006 str 187 ros Sergij Anninskij Primechaniya k Traktatu o dvuh Sarmatiyah M Mehovskogo Moskva Leningrad Izdatelstvo Akademii nauk SSSR 1936 7 kvitnya 2014 u Wayback Machine ros Gorskij A A Moskva i Orda M Nauka 2003 214 s ros Krupska A Olelkowicz Aleksandrowicz Michal zm 1481 Polski Slownik Biograficzny Wroclaw Warszawa Krakow Gdansk Zaklad Narodowy Imienia Ossolinskich Wydawnictwo Polskiej Akademii Nauk 1978 t HHIII 4 zeszyt 99 S 745 746 pol Ivakin G Istorichnij rozvitok Kiyeva XIII seredina XVI st 8 listopada 2012 u Wayback Machine DzherelaMicik Yu A Ivan III Vasilovich 8 serpnya 2016 u Wayback Machine Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2005 T 3 E J S 393 ISBN 966 00 0610 1 Zimin A A Rossiya na rubezhe XV XVI stoletij Moskva 1982 Alekseev Yu G Gosudar vseya Rusi Novosibirsk 1991 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Ivan III Vasilovich Zovnishnya politika Ivana III 6 sichnya 2011 u Wayback Machine ros Biografiya Ivana III 26 grudnya 2008 u Wayback Machine ros