О́ко (лат. oculus) — парний сенсорний орган (орган зорової системи) людини і тварин, що має здатність сприймати електромагнітне випромінювання у видимому діапазоні довжин хвиль і забезпечує функцію зору. Крізь очі надходить ≈ 90% інформації з навколишнього світу.
Око | |
Відомий під іменем | ᠶᠠᠰᠠ |
---|---|
Досліджується в | d і d |
Розвиток анатомічної структури | d |
З'єднується з | зоровий нерв і стебельчасте око |
Ідентифікатор NCI Thesaurus | C12401 |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk0zTDFOamFHVnRZWFJwWTE5a2FXRm5jbUZ0WDI5bVgzUm9aVjlvZFcxaGJsOWxlV1ZmZFdzdWMzWm5Mekl5TVhCNExWTmphR1Z0WVhScFkxOWthV0ZuY21GdFgyOW1YM1JvWlY5b2RXMWhibDlsZVdWZmRXc3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDB0eWFXeHNaWGxsYTJsc2N5NXFjR2N2TWpJd2NIZ3RTM0pwYkd4bGVXVnJhV3h6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkxTDBWNVpWOXBjbWx6TG1wd1p5OHlNakJ3ZUMxRmVXVmZhWEpwY3k1cWNHYz0uanBn.jpg)
Око міститься в очній ямці черепа (орбіті). Воно складається з двох частин: очного яблука і допоміжного апарата ока. Очне яблуко має кулясту форму, що дозволяє йому рухатись у межах очної ямки.
Будова ока
Зорова система складається з периферичного відділу (органа зору — ока), провідникового відділу (зорового нерва) і центрального відділу (основу становить зоровий центр кори головного мозку.
Орган зору людини — око — це унікальний і дуже складний орган. У людини два ока, і тому зір бінокулярний, або стереоскопічний. Кожне око розташоване в очній ямці черепа (орбіті), має кулясту форму з опуклішою передньою частиною і тому ще називається очним яблуком (bulbus oculi). Така форма ока дає змогу йому рухатися в певних межах очної ямки. Око має три оболонки:
- зовнішня (білкова),
- середня (судинна)
- внутрішня (сітківка).
Зовнішня оболонка
Зовнішня оболонка ока включає білкову оболонку, або склеру, і рогівку. Білкова оболонка, або склера, — найщільніша й найміцніша в усьому оці оболонка, що складається зі сполучної тканини, в якій переплелися колагенові та еластичні волокна. Ця оболонка надає очному яблукові форми, тобто виконує опорну функцію. Спереду білкова оболонка переходить у прозору рогівку.
Рогівка — це передня прозора частина ока, лінза. Через рогівку всередину ока проникають світлові промені. Вона має здатність їх заломлювати. Рогівка містить механорецептори, тому дотик до неї спричиняє безумовний рефлекс, який проявляється кліпанням.
Отже, зовнішня оболонка захищає око від механічних і хімічних пошкоджень, від мікроорганізмів, пропускає і заломлює промені світла.
Середня оболонка
За зовнішньою оболонкою розташована пронизана кровоносними судинами середня (судинна) оболонка. Вона складається з райдужної оболонки або райдужки, циліарного тіла і, власне, судинної оболонки (хоріоідеа).
Райдужна оболонка розташована спереду судинної оболонки і містить пігмент меланін, який зумовлює її забарвлення — від блакитного до темно-коричневого, має вигляд диска з круглим отвором всередині — зіницею. Завдяки гладеньким м'язам зіниця здатна змінювати свій діаметр, регулюючи кількість світла, що потрапляє в око. Якщо освітлення яскраве — зіниця звужується, в темряві вона розширюється.
Діаметр змінюється і в результаті емоційних реакцій: за стану страху зіниця розширюється, а за гніву — звужується. Це відбувається рефлекторно: під час збудження симпатичного відділу автономної нервової системи (під час стресу, страху) зіниці розширюються, парасимпатичного відділу (після стресу) — звужуються. Завдяки узгодженій роботі цих відділів встановлюється потрібний діаметр зіниці. Так зіничний рефлекс регулює надходження в око світла і має захисне значення.
У середині судинної оболонки міститься циліарне тіло (війчасте тіло), що складається з війкового м'яза і зв'язок, до яких прикріплюється кришталик.
Власне судинна оболонка — це густа сітка кровоносних судин, які забезпечують безперервне живлення всього ока.
Внутрішня оболонка
Внутрішня оболонка — сітківка є світлосприймальною. Вона перетворює світлову енергію (подразнення) на нервовий імпульс і здійснює первинну обробку зорового сигналу.
Кришталик
У порожнині ока міститься ще кришталик і склисте тіло. Кришталик — частина світлозаломлювального апарата ока. Розташований між райдужною оболонкою і склистим тілом, має форму двоопуклої лінзи. Промені світла, що проходять через кришталик, заломлюються.
За норми кришталик прозорий і еластичний, розміщений у тонкій прозорій , яка переходить по краях у зв'язки, прикріплені до циліарного тіла. Кришталик може змінювати свою форму (кривизну) завдяки тому, що у циліарному тілі є гладенькі м'язи. Під час їхнього скорочення зв'язки натягуються і форма кришталика стає менш опуклою. У разі розслаблення гладеньких м'язів зв'язки також розслаблюються і форма кришталика стає більш опуклою.
Помутніння кришталика спричинює захворювання катаракту. Причиною виникнення катаракти можуть бути порушення обміну речовин, травми, радіоактивне опромінення. Лікування катаракти потребує хірургічного втручання з видаленням помутнілого кришталика та заміною його на штучний. Тепер таке оперативне втручання є безболісним завдяки лазерній хірургії.
Склисте тіло
Всю порожнину ока (очне яблуко) позаду кришталика заповнює прозора желеподібна маса, як розплавлене скло, звідси й назва склисте тіло (склоподібне тіло). На його передній поверхні знаходиться заглиблення для кришталика, краї якого з'єднуються з капсулою кришталика. Кришталик і склисте тіло пропускають світлові промені всередину ока та заломлюють їх. Склисте тіло підтримує також внутрішньоочний тиск.
Передня і задня камери ока
Між рогівкою і райдужкою, а також між райдужкою і кришталиком є невеликі простори, які відповідно називають передньою і задньою камерами ока. Вони заповнені вологою, що постачає рогівку і кришталик поживними речовинами, оскільки вони не мають кровоносних судин. Камери сполучаються між собою за допомогою зіниці.
Допоміжний апарат ока
До допоміжного апарата ока відносять брови, повіки з віями, слізні залози та . Завдяки бровам піт, що стікає з лоба, не потрапляє в очі. Повіки з віями захищають око від пилу, яскравих променів. Повіки мимовільно, періодично, рефлекторно змикаються та розмикаються, рівномірно змочуючи поверхню ока слізною рідиною. Це має захисне значення. Захисні реакції ока ґрунтуються і на мигальному рефлексі, який спрацьовує під час дії подразника (доторкання до вій, раптове різке освітлення). При цьому око рефлекторно примружуються.
Внутрішня частина повіки, а також передній відділ очного яблука вкриті сполучнотканинною оболонкою — кон'юнктивою. Запалення кон'юнктиви спричиняє захворювання — кон'юнктивіт. Його ознаки: постійне виділення сліз, подразливе відчуття різні в очах, почервоніння повік, іноді гнійні виділення. Причини виникнення кон'юнктивіт — порушення правил гігієни, збудники інфекції, алергени.
Слізний апарат складається зі слізної залози, розташованої у верхньому зовнішньому куті орбіти, слізного мішка і носослізного каналу. Слізна залоза виділяє секрет (сльози) — рідину, яка має певний склад (вода та речовини, що мають антимікробну дію). Сльози зволожують, очищують й дезінфікують рогівку ока, збираються в слізному мішку, а їхній надлишок постійно стікає із внутрішнього кута ока по носослізному каналу у носову порожнину.
Сприйняття зображення предметів
Чітке зображення предметів на сітківці забезпечуються складною унікальною оптичною системою ока. Вона складається з рогівки, рідин передньої і задньої камер, кришталика і склистого тіла. Світлові промені проходять крізь перелічені середовища оптичної системи ока і заломлюються в них згідно із законами оптики. Найсильніше заломлення світла відбувається на рогівці ока, а кришталик завдяки акомодації використовується тільки для фокусування зображення на сітківці ока. Оптична сила людського ока (рогівка-передня камера-кришталик) дорослої людини становить близько 60 діоптрій (оптична система око має два фокуси внаслідок різних середовищ з обох сторін і фокусна відстань в напрямку до сітківки автоматично фіксується і становить близько 17 мм), а самого кришталика — в середньому тільки 15 діоптрій.
Для чіткого сприйняття предметів необхідно, щоб їхнє зображення завжди фокусувалось у центрі сітківки. Функціонально око пристосоване для розглядання віддалених предметів. Проте люди можуть чітко розрізняти предмети, розташовані на різній відстані від ока, завдяки здатності кришталика змінювати свою кривизну, а відповідно й заломлювальну силу ока. Здатність ока пристосовуватись до ясного бачення предметів, розташованих на різній відстані, називають акомодацією. Порушення акомодаційної здатності кришталика призводить до порушення гостроти зору та виникнення короткозорості або далекозорості.
Однією з причин розвитку короткозорості є перенапруження війкових м'язів кришталика під час роботи з дуже дрібними предметами, тривалого читання при поганому освітленні, читання в транспорті. Під час читання, писання або іншої роботи предмет треба розміщувати на відстані 30 — 35 см від ока. Занадто яскраве освітлення дуже подразнює фоторецептори сітківки ока. Це також шкодить зору. Світло повинно бути м'яким, не сліпити очі.
Під час писання, малювання, креслення джерело світла розташовують ліворуч. Важливо, щоб було верхнє освітлення. При тривалому зоровому напружені через кожну годину необхідно робити 10-хвилинні перерви. Слід берегти очі від травм, пилу, інфекції.
Порушення зору, пов'язане з нерівномірним заломленням світла рогівкою чи кришталиком, називають астигматизмом. У разі астигматизму зазвичай знижується гострота зору, зображення нечітке і викривлене. Астигматизм усувається за допомогою окулярів з особливим (циліндричним) скельцями.
Короткозорість — відхилення від нормальної здатності оптичної системи ока заломлювати промені, яке полягає в тому, що зображення предметів, розташованих близько до очей, виникають перед сітківкою. Короткозорість буває природженою і набутою. При природній короткозорості очне яблуко має видовжену форму, тому промені від предметів фокусуються перед сітківкою. Чітко видно предмети, розташовані на близькій відстані, а зображення віддалених предметів нечітке, розпливчасте. Набута короткозорість розвивається при збільшенні кривизни кришталика внаслідок порушення обміну речовин або гігієни зору. Існує спадкова схильність до розвитку короткозорості. Основами ж причинами набутої короткозорості є підвищене зорове навантаження, погане освітлення, нестача вітамінів в їжі, гіподинамія. Для виправлення короткозорості носять окуляри з двоввігнутими лінзами.
Далекозорість — відхилення від нормальної здатності оптичної системи ока заломлювати світлові промені. У разі природженої далекозорості очне яблуко вкорочене. Тому зображення предметів, розташованих близько до очей, виникають позаду сітківки. Здебільшого далекозорість виникає з віком (набута далекозорість) унаслідок зменшення еластичності кришталика. При далекозорості потрібні окуляри з двоопуклими лінзами.
Сприйняття світла
Ми сприймаємо світло завдяки тому, що його промені проходять через оптичну систему ока. Там збудження обробляється й передається до . Сітківка — це складна оболонка ока, що містить кілька шарів клітин, різних за формою і функцією.
Перший (зовнішній) шар — пігментний, складається із щільно розташованих епітеліальних клітин, які містять чорний пігмент . Він поглинає світлові промені, сприяючи чіткішому зображенню предметів. Другий шар — рецепторний, утворений світлочутливими клітинами — зоровими рецепторами — фоторецепторами: колбочками і паличками. Вони сприймають світло і перетворюють його енергію на нервовий імпульс.
У сітківці людини нараховують близько 130 млн паличок і 7 млн колбочок. Розміщені вони нерівномірно: у центрі сітківки розташовані переважно колбочки, далі від центру — колбочки і палички, а на периферії переважають палички.
Колбочки забезпечують сприйняття форми і кольору предмета. Вони малочутливі до світла, збуджуються лише при яскравому освітленні. Найбільше колбочок навколо центральної ямки. Це місце скупчення колбочок називають жовтою плямою. Жовту пляму, особливо її центральну ямку, вважають місцем найкращого бачення. У нормі зображення завжди фокусується оптичною системою ока на жовтій плямі. При цьому предмети, які сприймаються периферичним зором, розрізняються гірше.
Палички мають видовжену форму, колір не розрізняють, але дуже чутливі до світла і тому збуджуються навіть при малому, так званому сутінковому, освітленні. Тому ми можемо бачити навіть у погано освітленій кімнаті або в сутінках, коли контури предметів ледь вирізняються. Завдяки тому, що палички переважають на периферії сітківки, ми здатні бачити «куточком ока», що відбувається навколо нас.
Отже, фоторецептори сприймають світло і перетворюють його на енергію на нервовий імпульс, який продовжує свій шлях у сітківці та проходить через третій шар клітин, утворений з'єднанням фоторецепторів із нервовими клітинами, що мають по два відростки (їх називають біполярними). Далі інформація зоровими нервами через середній і проміжний мозок передається до зорових зон кори головного мозку. На нижній поверхні мозку зорові нерви частково перехрещуються, тому частина інформації від правого ока надходить у ліву півкулю і навпаки.
Місце, де зоровий нерв виходить із сітківки, позбавлене фоторецепторів, у ньому світло не сприймається, і називається це місце сліпою плямою. Предмети, зображення яких потрапляє на цю ділянку, ми не бачимо. Площа сліпої плями (в нормі) становить від 2,5 до 6 мм².
Сприйняття кольору
Багатоколірність сприймається завдяки тому, що колбочки реагують на певний спектр світла ізольовано. Існує три типи колбочок. При ізольованій дії хвиль різної довжини колбочки кожного типу збуджуються неоднаково. Внаслідок цього кожна довжина хвилі сприймається як особливий колір. Колбочки першого типу реагують переважно на червоний колір, другого — на зелений і третього — на синій. Ці кольори називають основними. Наприклад, коли ми дивимося на райдугу, то найпомітнішими для нас є основні кольори (червоний, зелений, синій).
Оптичним змішуванням основних кольорів можна одержати всі кольори та їхні відтінки. Якщо всі три типи колбочок збуджуються водночас і однаково, виникає відчуття білого кольору.
У деяких людей колірний зір порушений. Порушення колірного зору називають дальтонізмом (від прізвища англійського вченого Джона Дальтона, який у 1795 р. уперше описав це явище). Це переважно розлад сприймання червоного і зелених кольорів через відсутність певних типів колбочок у сітківці ока. Люди, які страждають на дальтонізм, не можуть працювати водіями, льотчиками тощо. Дальтонізм не лікується.
Сприйняття розташування предметів у просторі
Правильна оцінка розташування предметів у просторі та відстані до них досягається окоміром. Його можна поліпшити, як і будь-яку властивість. Окомір особливо важливий для пілотів, водіїв. Підвищення сприйняття предметів досягається завдяки таким характеристикам, як поле зору, кутова швидкість, бінокулярний зір і конвергенція.
Поле зору — це простір, який можна охопити оком при фіксованому стані очного яблука. Полем зору можна охопити значну кількість предметів, їхнє розташування на певній відстані. Проте зображення предметів, які перебувають у полі зору і розташовані ближче, частково накладають на зображення тих, що за ними. З віддаленням предметів від ока зменшуються їхні розміри, рельєфність їхньої форми, різниці тіней на поверхні, насиченість кольорів тощо, аж поки предмет не зникає з поля зору.
У просторі багато предметів рухаються, і ми маємо змогу сприймати не лише їхній рух, а й швидкість руху. Швидкість руху предметів визначають на підставі швидкості переміщення їх по сітківці, так званої кутової швидкості. Кутова швидкість близько розташованих. Наприклад, вагони поїзда, що рухається, проносяться повз спостерігача з великою швидкістю, а літак у небі зникає з поля зору повільно, хоча швидкість його набагато більша від швидкості поїзда. Це тому, що поїзд розташований щодо спостерігача ближче ніж літак. Таким чином, близько розташовані предмети зникають з поля зору раніше, ніж віддалені оскільки їхня кутова швидкість більша. Проте рух предметів, які переміщаються і надзвичайно швидко (куля) і занадто повільно (рух годинникової стрілки), око не сприймає.
Точній оцінці просторового розташування предметів, їхнього руху сприяє також бінокулярний зір (злагоджена робота обох очей). Це дає змогу не тільки сприймати об'ємне зображення предмета, оскільки одночасно охоплюється і ліва, і права частина об'єкта, але й визначити місце розташування у просторі, відстань до нього. Це можна пояснити тим, що коли у корі великого головного мозку об'єднується відчуття від зображень від предметів у лівому і правому оці, в ній відбувається оцінка послідовності розташування предметів, їхньої форми.
Якщо заломлення в лівому і правому оці неоднакове, це призводить до порушення бінокулярного зору (бачення обома очима) — косоокості. Тоді на сітківці виникає різке зображення від одного ока і розпливчасте від іншого. Спричинюється косоокість порушенням іннервації м'язів ока, природженним або набутим зниженням гостроти зору на одне око тощо.
Ще одним із механізмів просторового сприйняття є сходження очей (конвергенція). Осі правого і лівого ока за допомогою окорухового м'яза сходяться на предметі, що розглядається. Чим ближче розташований предмет, тим сильніше скорочуватимуться прямі внутрішні і розтягуватимуться прямі ока. Це дає змогу визначити віддаленість предметів.
Еволюція і походження ока
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemcxTDBGMVoyVmZaWFp2YkhWMGFXOXVYMlY1WlM1d2JtY3ZNalV3Y0hndFFYVm5aVjlsZG05c2RYUnBiMjVmWlhsbExuQnVadz09LnBuZw==.png)
Навіть найпростіші безхребетні тварини мають здатність до фототропізму завдяки своєму, нехай вкрай недосконалому, зору.
У безхребетних зустрічаються дуже різноманітні за типом будови і зоровим можливостям очі і вічка — одноклітинні і багатоклітинні, прямі та обернені (інвертовані), паренхімні і епітеліальні, прості і складні.
У членистоногих часто присутні декілька простих очей (іноді непарний просте вічко — наприклад, наупліальне око ракоподібних) або пара складних фасеткових очей. Серед членистоногих деякі види мають і прості, і складні очі: так, у ос двоє складних очей і три простих вічка. У скорпіонів 3-6 пар очей (1 пара — головні, або медіальні, решта — бокові), у щитня — 3. В еволюції фасеткові очі відбулися шляхом злиття простих вічок. Близькі за будовою до простого ока очі мечохвостів і скорпіонів, мабуть, виникли зі складних очей трилобітоподібних предків шляхом злиття їх елементів.
Око людини складається з очного яблука і зорового нерва з його оболонками. У людини і хребетних є по два ока, розташованих в очних впадинах черепа.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDFCeWIzUmxhVzVmVUVGWU5sOVFSRUpmTW1OMVpTNXdibWN2TWpBd2NIZ3RVSEp2ZEdWcGJsOVFRVmcyWDFCRVFsOHlZM1ZsTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Ймовірно очі, в усіх видів мають спільне походження. Цей орган виник один раз і незважаючи на різноманітну будову у тварин різних типів має дуже подібний генетичний код керування розвитком ока. У 1994 році швейцарський професор (нім. Walter Gehring) відкрив ген - (цей ген належить до класу , себто таких, які керують активністю та роботою інших генів). Цей ген наявний як у Homo Sapiens, так і в багатьох інших видів тварин, зокрема у комах, але в медуз цей ген відсутній. У 2010 році група швейцарських вчених на чолі з В. Ґерінґом, виявила в медуз виду Cladonema radiatum ген Pax-a. Пересадивши даний ген від медузи до мухи дрозофіли, та керуючи його діяльністю вдалося виростити нормальні очі мух в кількох нетипових місцях.
Як встановлено за допомогою методів генетичної трансформації, гени eyeless дрозофіли і Small eye миші, які мають високий ступінь гомології, контролюють розвиток очей: при створенні генноінженерної конструкції, за допомогою якої спричинюється експресія гена миші в різних мухи, у мухи з'являлися ектопічні фасеткові очі на ногах, крилах та інших ділянках тіла. В цілому в розвиток очі залучено кілька тисяч генів, проте один-єдиний «пусковий ген» («майстер-ген») здійснює запуск всієї цієї генної мережі. Те, що цей ген зберіг свою функцію у таких далеких груп, як комахи і хребетні, може свідчити про спільне походження очей всіх двобічносиметричних тварин.
За генетичною спорідненістю регуляторів розвитку очей всіх тварин можна поділити на 3 типи: ген Pax-a — тип Гідроїдні, Pax-b — Кубомедузи, Pax-6 — в усіх типів двобічно-симетричних тварин, в тому числі людей. Дослідження швейцарських вчених додало аргументів на користь одноразового виникнення такого органу як око.
Типи очей
Фоторецепторна здатність знайдена вже в деяких найпростіших істот. Безхребетні, багато червив і змії, а також двостулкові молюски мають очі найпростішої структури — без кришталика. Серед молюсків тільки головоногі мають складні очі, схожі на очі хребетних.
Око комахи — складене, складається з багатьох окремих , кожна з яких збирає світло і направляє його до рецептора, щоб створити зоровий образ.
Існує десять різних типів структурної організації світлосприймальних органів. Варто зазначити, що усі схеми захоплення оптичного зображення, які використовуються людиною, — за винятком трансфокатора (варіооб'єктива) та лінзи Френеля — можна знайти у природі. Схеми будови ока можна категоризувати наступним чином:
- «просте око» — з однією увігнутою світлосприймальною поверхнею,
- «складне око» — що складається з декількох окремих лінз, розташованих на спільній опуклій поверхні.
Варто зауважити, що слово «простий» не означає менший рівень складності чи гостроти сприйняття. Насправді обидва типи будови ока можуть бути адаптованими до майже будь-якого середовища проживання чи типу поведінки. Єдине обмеження, що притаманне для даної схеми будови ока, — це роздільна здатність. Структурна організація складних очей не дозволяє їм досягнути роздільної здатності кращої ніж 1°. Також, (суперпозиційні очі) можуть досягати вищої чутливості ніж (апозиційні очі). Саме тому, (суперпозиційні очі) більше підходять мешканцям середовищ з низьким рівнем освітленості (океанічне дно) або майже повною відсутністю світла (підземні водойми, печери). Очі також природно розділяються на дві групи на основі будови клітин фоторецепторів: фоторецептори можуть бути циліарними (як у хребетних) або . Ці дві групи не є монофілетичними. Так, наприклад, Кнідаріям також притаманні циліарні клітини як «очі», а в деяких аннелід наявні обидва типи фоторецепторних клітин.
Людське око
Око людини є сферичною структурою (очним яблуком), що знаходиться в кістяній очниці. Світло потрапляє в нього через рогову оболонку і проходить через зіницю, що рухається, у райдужній оболонці ока. Світло фокусується при одночасній дії вигнутої рогівки і кришталика (круглої прозорої структури, що знаходиться за райдужною оболонкою). Миготливі м'язи діють на кришталик, змінюючи його форму, і тому зображення об'єктів, розташованих на різних відстанях, може фокусуватися на сітківці, що знаходиться в задній частині ока і містить світлочутливі клітини (палички і колбочки), з'єднані з мозком зоровим нервом.
Руховий апарат ока людини
- Так око рухає , вигляд зверху
- Так око рухає , вигляд зверху
- Так око рухає , вигляд зверху
- Так око рухає , вигляд зверху
- Так око рухає , вигляд зверху
- Так око рухає , вигляд зверху
- Вигляд спереду
Цікаво знати, що рогівка добре відновлюється — розрізи ній можна зашивати, і це не порушує зору. Внаслідок деяких хвороб або у деяких людей літнього віку вона мутніє. Так виникає більмо (полуда), до ока не потрапляє світло, і людина сліпне. Операцію пересаджування рогівки (1924) першим у світі запропонував вітчизняний офтальмолог Володимир Петрович Філатов (1875–1956). Він працював в очній клініці при університеті в Одесі (1903–1936), а з 1936 року організував і очолив Одеський інститут очних хвороб, якому й присвоєно ім'я В. П. Філатова.
Цікаві факти
- Хамелеони можуть дивитися одним оком незалежно від іншого.
- У глибоководної риби Macropinna microstoma очі сховані усередині прозорої голови.
- Слово очі, множина від око, є колишньою двоїною, але з новими закінченнями -ей, -ам, -ах. Закінчення орудного відмінка збереглося від двоїни (очима).
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 18 лютого 2013. Процитовано 26 червня 2011.
- Медузы и мухи заверили общность происхождения глаз. membrana.ru. 30 липня 2010. Архів оригіналу за 1 лютого 2013. Процитовано 7 серпня 2010.
- (PDF). Архів оригіналу (PDF) за 19 квітня 2009. Процитовано 3 липня 2011.
- Land, M. F.; Fernald, R. D. (1992). The evolution of eyes. . 15: 1—29. doi:10.1146/annurev.ne.15.030192.000245. PMID 1575438.
- Kozmik, Zbynek; Ruzickova, Jana; Jonasova, Kristyna; Matsumoto, Yoshifumi; Vopalensky, Pavel; Kozmikova, Iryna; Strnad, Hynek; Kawamura, Shoji; Piatigorsky, Joram (2008). (PDF). Proceedings of the National Academy of Sciences. 105 (26): 8989—8993. Bibcode:2008PNAS..105.8989K. doi:10.1073/pnas.0800388105. PMC 2449352. PMID 18577593. Архів оригіналу (PDF) за 4 квітня 2020. Процитовано 28 листопада 2011. (англ.)
- Fernald, Russell D. (September 2006). Casting a Genetic Light on the Evolution of Eyes. Science. 313 (5795): 1914—1918. Bibcode:2006Sci...313.1914F. doi:10.1126/science.1127889. PMID 17008522. (англ.)
Література
- Ali, Mohamed Ather; Klyne, M. A. (1985). Vision in Vertebrates. New York: Plenum Press. . (англ.)
- Сокуренко, Вячеслав Михайлович. Око людини та офтальмологічні прилади: навч. посіб. для студ. вищ. навч. закл., які навчаються за спец. «Медичні прилади і системи», «Біомедична інженерія» / В. М. Сокуренко, Г. С. Тимчик, І. Г. Чиж ; Нац. техн. ун-т України «Київ. політехн. ін-т». — К. : НТУУ «КПІ», 2009. — 264 с. : рис., табл. — Бібліогр.: с. 257–260.
- Офтальмологія: навч. посіб. для студ. мед. вузів III–IV рівнів акредитації та лікарів заг. практики — сімейних лікарів / А. О. Ватченко [та ін.]; за ред. проф. А. О. Ватченко, доц. М. М. Тимофєєва ; Центр. метод. каб. з вищ. мед. освіти МОЗ України, Дніпропетр. держ. мед. акад., Каф. офтальмології. — Д. : АРТ-ПРЕС, 2006. — 129 с. — Бібліогр.: с. 124.
- Венгер, Галина Юхимівна. Офтальмологія: курс лекцій : навч. посіб. для студ. вищ. мед. навч. закл. / Г. Ю. Венгер, А. М. Солдатова, Л. В. Венгер. — О. : Одес. медун-т, 2010. — 179 с. — (Бібліотека студента-медика / Одес. нац. мед. ун-т). — Бібліогр.: с. 176–177.
- Офтальмологія собак і котів: навч.-практ. посіб. / О. Ф. Петренко [та ін.]; за ред. д-ра вет. наук, проф. В. Б. Борисевича. — К. : Науковий світ, 2010. — 215 с. : рис.
Посилання
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Око |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Око |
- ОКО [ 9 червня 2016 у Wayback Machine.] // Фармацевтична енциклопедія
- Око // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Око // Великий тлумачний словник сучасної української мови (з дод. і допов.) / уклад. і гол. ред. В. Т. Бусел. — 5-те вид. — К. ; Ірпінь : Перун, 2005. — .
- Око // Українська мала енциклопедія : 16 кн : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Буенос-Айрес, 1962. — Т. 5, кн. IX : Літери На — Ол. — С. 1197—1198. — 1000 екз.
- Складне око // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
- Баньки // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Oko znachennya O ko lat oculus parnij sensornij organ organ zorovoyi sistemi lyudini i tvarin sho maye zdatnist sprijmati elektromagnitne viprominyuvannya u vidimomu diapazoni dovzhin hvil i zabezpechuye funkciyu zoru Kriz ochi nadhodit 90 informaciyi z navkolishnogo svitu Oko Vidomij pid imenemᠶᠠᠰᠠ Doslidzhuyetsya vd i d Rozvitok anatomichnoyi strukturid Z yednuyetsya zzorovij nerv i stebelchaste oko Identifikator NCI ThesaurusC12401 Oko u VikishovishiShematichna budova oka lyudini Skladne oko antarktichnogo krilya Individualnij malyunok rajduzhnoyi obolonki oka yakij zabezpechuyetsya voloknami m yaza pigmentom melaninom ta sudinnoyu sitkoyu Oko mistitsya v ochnij yamci cherepa orbiti Vono skladayetsya z dvoh chastin ochnogo yabluka i dopomizhnogo aparata oka Ochne yabluko maye kulyastu formu sho dozvolyaye jomu ruhatis u mezhah ochnoyi yamki Budova okaZorova sistema skladayetsya z periferichnogo viddilu organa zoru oka providnikovogo viddilu zorovogo nerva i centralnogo viddilu osnovu stanovit zorovij centr kori golovnogo mozku Organ zoru lyudini oko ce unikalnij i duzhe skladnij organ U lyudini dva oka i tomu zir binokulyarnij abo stereoskopichnij Kozhne oko roztashovane v ochnij yamci cherepa orbiti maye kulyastu formu z opuklishoyu perednoyu chastinoyu i tomu she nazivayetsya ochnim yablukom bulbus oculi Taka forma oka daye zmogu jomu ruhatisya v pevnih mezhah ochnoyi yamki Oko maye tri obolonki zovnishnya bilkova serednya sudinna vnutrishnya sitkivka Zovnishnya obolonka Zovnishnya obolonka oka vklyuchaye bilkovu obolonku abo skleru i rogivku Bilkova obolonka abo sklera najshilnisha j najmicnisha v usomu oci obolonka sho skladayetsya zi spoluchnoyi tkanini v yakij pereplelisya kolagenovi ta elastichni volokna Cya obolonka nadaye ochnomu yablukovi formi tobto vikonuye opornu funkciyu Speredu bilkova obolonka perehodit u prozoru rogivku Rogivka ce perednya prozora chastina oka linza Cherez rogivku vseredinu oka pronikayut svitlovi promeni Vona maye zdatnist yih zalomlyuvati Rogivka mistit mehanoreceptori tomu dotik do neyi sprichinyaye bezumovnij refleks yakij proyavlyayetsya klipannyam Otzhe zovnishnya obolonka zahishaye oko vid mehanichnih i himichnih poshkodzhen vid mikroorganizmiv propuskaye i zalomlyuye promeni svitla Serednya obolonka Za zovnishnoyu obolonkoyu roztashovana pronizana krovonosnimi sudinami serednya sudinna obolonka Vona skladayetsya z rajduzhnoyi obolonki abo rajduzhki ciliarnogo tila i vlasne sudinnoyi obolonki horioidea Rajduzhna obolonka roztashovana speredu sudinnoyi obolonki i mistit pigment melanin yakij zumovlyuye yiyi zabarvlennya vid blakitnogo do temno korichnevogo maye viglyad diska z kruglim otvorom vseredini ziniceyu Zavdyaki gladenkim m yazam zinicya zdatna zminyuvati svij diametr regulyuyuchi kilkist svitla sho potraplyaye v oko Yaksho osvitlennya yaskrave zinicya zvuzhuyetsya v temryavi vona rozshiryuyetsya Diametr zminyuyetsya i v rezultati emocijnih reakcij za stanu strahu zinicya rozshiryuyetsya a za gnivu zvuzhuyetsya Ce vidbuvayetsya reflektorno pid chas zbudzhennya simpatichnogo viddilu avtonomnoyi nervovoyi sistemi pid chas stresu strahu zinici rozshiryuyutsya parasimpatichnogo viddilu pislya stresu zvuzhuyutsya Zavdyaki uzgodzhenij roboti cih viddiliv vstanovlyuyetsya potribnij diametr zinici Tak zinichnij refleks regulyuye nadhodzhennya v oko svitla i maye zahisne znachennya U seredini sudinnoyi obolonki mistitsya ciliarne tilo vijchaste tilo sho skladayetsya z vijkovogo m yaza i zv yazok do yakih prikriplyuyetsya krishtalik Vlasne sudinna obolonka ce gusta sitka krovonosnih sudin yaki zabezpechuyut bezperervne zhivlennya vsogo oka Vnutrishnya obolonka Vnutrishnya obolonka sitkivka ye svitlosprijmalnoyu Vona peretvoryuye svitlovu energiyu podraznennya na nervovij impuls i zdijsnyuye pervinnu obrobku zorovogo signalu Krishtalik U porozhnini oka mistitsya she krishtalik i skliste tilo Krishtalik chastina svitlozalomlyuvalnogo aparata oka Roztashovanij mizh rajduzhnoyu obolonkoyu i sklistim tilom maye formu dvoopukloyi linzi Promeni svitla sho prohodyat cherez krishtalik zalomlyuyutsya Za normi krishtalik prozorij i elastichnij rozmishenij u tonkij prozorij yaka perehodit po krayah u zv yazki prikripleni do ciliarnogo tila Krishtalik mozhe zminyuvati svoyu formu kriviznu zavdyaki tomu sho u ciliarnomu tili ye gladenki m yazi Pid chas yihnogo skorochennya zv yazki natyaguyutsya i forma krishtalika staye mensh opukloyu U razi rozslablennya gladenkih m yaziv zv yazki takozh rozslablyuyutsya i forma krishtalika staye bilsh opukloyu Pomutninnya krishtalika sprichinyuye zahvoryuvannya kataraktu Prichinoyu viniknennya katarakti mozhut buti porushennya obminu rechovin travmi radioaktivne oprominennya Likuvannya katarakti potrebuye hirurgichnogo vtruchannya z vidalennyam pomutnilogo krishtalika ta zaminoyu jogo na shtuchnij Teper take operativne vtruchannya ye bezbolisnim zavdyaki lazernij hirurgiyi Skliste tilo Vsyu porozhninu oka ochne yabluko pozadu krishtalika zapovnyuye prozora zhelepodibna masa yak rozplavlene sklo zvidsi j nazva skliste tilo sklopodibne tilo Na jogo perednij poverhni znahoditsya zagliblennya dlya krishtalika krayi yakogo z yednuyutsya z kapsuloyu krishtalika Krishtalik i skliste tilo propuskayut svitlovi promeni vseredinu oka ta zalomlyuyut yih Skliste tilo pidtrimuye takozh vnutrishnoochnij tisk Perednya i zadnya kameri oka Mizh rogivkoyu i rajduzhkoyu a takozh mizh rajduzhkoyu i krishtalikom ye neveliki prostori yaki vidpovidno nazivayut perednoyu i zadnoyu kamerami oka Voni zapovneni vologoyu sho postachaye rogivku i krishtalik pozhivnimi rechovinami oskilki voni ne mayut krovonosnih sudin Kameri spoluchayutsya mizh soboyu za dopomogoyu zinici Dopomizhnij aparat oka Do dopomizhnogo aparata oka vidnosyat brovi poviki z viyami slizni zalozi ta Zavdyaki brovam pit sho stikaye z loba ne potraplyaye v ochi Poviki z viyami zahishayut oko vid pilu yaskravih promeniv Poviki mimovilno periodichno reflektorno zmikayutsya ta rozmikayutsya rivnomirno zmochuyuchi poverhnyu oka sliznoyu ridinoyu Ce maye zahisne znachennya Zahisni reakciyi oka gruntuyutsya i na migalnomu refleksi yakij spracovuye pid chas diyi podraznika dotorkannya do vij raptove rizke osvitlennya Pri comu oko reflektorno primruzhuyutsya Vnutrishnya chastina poviki a takozh perednij viddil ochnogo yabluka vkriti spoluchnotkaninnoyu obolonkoyu kon yunktivoyu Zapalennya kon yunktivi sprichinyaye zahvoryuvannya kon yunktivit Jogo oznaki postijne vidilennya sliz podrazlive vidchuttya rizni v ochah pochervoninnya povik inodi gnijni vidilennya Prichini viniknennya kon yunktivit porushennya pravil gigiyeni zbudniki infekciyi alergeni Sliznij aparat skladayetsya zi sliznoyi zalozi roztashovanoyi u verhnomu zovnishnomu kuti orbiti sliznogo mishka i nososliznogo kanalu Slizna zaloza vidilyaye sekret slozi ridinu yaka maye pevnij sklad voda ta rechovini sho mayut antimikrobnu diyu Slozi zvolozhuyut ochishuyut j dezinfikuyut rogivku oka zbirayutsya v sliznomu mishku a yihnij nadlishok postijno stikaye iz vnutrishnogo kuta oka po nososliznomu kanalu u nosovu porozhninu Sprijnyattya zobrazhennya predmetivChitke zobrazhennya predmetiv na sitkivci zabezpechuyutsya skladnoyu unikalnoyu optichnoyu sistemoyu oka Vona skladayetsya z rogivki ridin perednoyi i zadnoyi kamer krishtalika i sklistogo tila Svitlovi promeni prohodyat kriz perelicheni seredovisha optichnoyi sistemi oka i zalomlyuyutsya v nih zgidno iz zakonami optiki Najsilnishe zalomlennya svitla vidbuvayetsya na rogivci oka a krishtalik zavdyaki akomodaciyi vikoristovuyetsya tilki dlya fokusuvannya zobrazhennya na sitkivci oka Optichna sila lyudskogo oka rogivka perednya kamera krishtalik dorosloyi lyudini stanovit blizko 60 dioptrij optichna sistema oko maye dva fokusi vnaslidok riznih seredovish z oboh storin i fokusna vidstan v napryamku do sitkivki avtomatichno fiksuyetsya i stanovit blizko 17 mm a samogo krishtalika v serednomu tilki 15 dioptrij Dlya chitkogo sprijnyattya predmetiv neobhidno shob yihnye zobrazhennya zavzhdi fokusuvalos u centri sitkivki Funkcionalno oko pristosovane dlya rozglyadannya viddalenih predmetiv Prote lyudi mozhut chitko rozriznyati predmeti roztashovani na riznij vidstani vid oka zavdyaki zdatnosti krishtalika zminyuvati svoyu kriviznu a vidpovidno j zalomlyuvalnu silu oka Zdatnist oka pristosovuvatis do yasnogo bachennya predmetiv roztashovanih na riznij vidstani nazivayut akomodaciyeyu Porushennya akomodacijnoyi zdatnosti krishtalika prizvodit do porushennya gostroti zoru ta viniknennya korotkozorosti abo dalekozorosti Odniyeyu z prichin rozvitku korotkozorosti ye perenapruzhennya vijkovih m yaziv krishtalika pid chas roboti z duzhe dribnimi predmetami trivalogo chitannya pri poganomu osvitlenni chitannya v transporti Pid chas chitannya pisannya abo inshoyi roboti predmet treba rozmishuvati na vidstani 30 35 sm vid oka Zanadto yaskrave osvitlennya duzhe podraznyuye fotoreceptori sitkivki oka Ce takozh shkodit zoru Svitlo povinno buti m yakim ne slipiti ochi Pid chas pisannya malyuvannya kreslennya dzherelo svitla roztashovuyut livoruch Vazhlivo shob bulo verhnye osvitlennya Pri trivalomu zorovomu napruzheni cherez kozhnu godinu neobhidno robiti 10 hvilinni perervi Slid beregti ochi vid travm pilu infekciyi Porushennya zoru pov yazane z nerivnomirnim zalomlennyam svitla rogivkoyu chi krishtalikom nazivayut astigmatizmom U razi astigmatizmu zazvichaj znizhuyetsya gostrota zoru zobrazhennya nechitke i vikrivlene Astigmatizm usuvayetsya za dopomogoyu okulyariv z osoblivim cilindrichnim skelcyami Korotkozorist vidhilennya vid normalnoyi zdatnosti optichnoyi sistemi oka zalomlyuvati promeni yake polyagaye v tomu sho zobrazhennya predmetiv roztashovanih blizko do ochej vinikayut pered sitkivkoyu Korotkozorist buvaye prirodzhenoyu i nabutoyu Pri prirodnij korotkozorosti ochne yabluko maye vidovzhenu formu tomu promeni vid predmetiv fokusuyutsya pered sitkivkoyu Chitko vidno predmeti roztashovani na blizkij vidstani a zobrazhennya viddalenih predmetiv nechitke rozplivchaste Nabuta korotkozorist rozvivayetsya pri zbilshenni krivizni krishtalika vnaslidok porushennya obminu rechovin abo gigiyeni zoru Isnuye spadkova shilnist do rozvitku korotkozorosti Osnovami zh prichinami nabutoyi korotkozorosti ye pidvishene zorove navantazhennya pogane osvitlennya nestacha vitaminiv v yizhi gipodinamiya Dlya vipravlennya korotkozorosti nosyat okulyari z dvovvignutimi linzami Dalekozorist vidhilennya vid normalnoyi zdatnosti optichnoyi sistemi oka zalomlyuvati svitlovi promeni U razi prirodzhenoyi dalekozorosti ochne yabluko vkorochene Tomu zobrazhennya predmetiv roztashovanih blizko do ochej vinikayut pozadu sitkivki Zdebilshogo dalekozorist vinikaye z vikom nabuta dalekozorist unaslidok zmenshennya elastichnosti krishtalika Pri dalekozorosti potribni okulyari z dvoopuklimi linzami Sprijnyattya svitlaMi sprijmayemo svitlo zavdyaki tomu sho jogo promeni prohodyat cherez optichnu sistemu oka Tam zbudzhennya obroblyayetsya j peredayetsya do Sitkivka ce skladna obolonka oka sho mistit kilka shariv klitin riznih za formoyu i funkciyeyu Pershij zovnishnij shar pigmentnij skladayetsya iz shilno roztashovanih epitelialnih klitin yaki mistyat chornij pigment Vin poglinaye svitlovi promeni spriyayuchi chitkishomu zobrazhennyu predmetiv Drugij shar receptornij utvorenij svitlochutlivimi klitinami zorovimi receptorami fotoreceptorami kolbochkami i palichkami Voni sprijmayut svitlo i peretvoryuyut jogo energiyu na nervovij impuls U sitkivci lyudini narahovuyut blizko 130 mln palichok i 7 mln kolbochok Rozmisheni voni nerivnomirno u centri sitkivki roztashovani perevazhno kolbochki dali vid centru kolbochki i palichki a na periferiyi perevazhayut palichki Kolbochki zabezpechuyut sprijnyattya formi i koloru predmeta Voni malochutlivi do svitla zbudzhuyutsya lishe pri yaskravomu osvitlenni Najbilshe kolbochok navkolo centralnoyi yamki Ce misce skupchennya kolbochok nazivayut zhovtoyu plyamoyu Zhovtu plyamu osoblivo yiyi centralnu yamku vvazhayut miscem najkrashogo bachennya U normi zobrazhennya zavzhdi fokusuyetsya optichnoyu sistemoyu oka na zhovtij plyami Pri comu predmeti yaki sprijmayutsya periferichnim zorom rozriznyayutsya girshe Palichki mayut vidovzhenu formu kolir ne rozriznyayut ale duzhe chutlivi do svitla i tomu zbudzhuyutsya navit pri malomu tak zvanomu sutinkovomu osvitlenni Tomu mi mozhemo bachiti navit u pogano osvitlenij kimnati abo v sutinkah koli konturi predmetiv led viriznyayutsya Zavdyaki tomu sho palichki perevazhayut na periferiyi sitkivki mi zdatni bachiti kutochkom oka sho vidbuvayetsya navkolo nas Otzhe fotoreceptori sprijmayut svitlo i peretvoryuyut jogo na energiyu na nervovij impuls yakij prodovzhuye svij shlyah u sitkivci ta prohodit cherez tretij shar klitin utvorenij z yednannyam fotoreceptoriv iz nervovimi klitinami sho mayut po dva vidrostki yih nazivayut bipolyarnimi Dali informaciya zorovimi nervami cherez serednij i promizhnij mozok peredayetsya do zorovih zon kori golovnogo mozku Na nizhnij poverhni mozku zorovi nervi chastkovo perehreshuyutsya tomu chastina informaciyi vid pravogo oka nadhodit u livu pivkulyu i navpaki Misce de zorovij nerv vihodit iz sitkivki pozbavlene fotoreceptoriv u nomu svitlo ne sprijmayetsya i nazivayetsya ce misce slipoyu plyamoyu Predmeti zobrazhennya yakih potraplyaye na cyu dilyanku mi ne bachimo Plosha slipoyi plyami v normi stanovit vid 2 5 do 6 mm Sprijnyattya koloruDokladnishe Kolorovidchuttya Bagatokolirnist sprijmayetsya zavdyaki tomu sho kolbochki reaguyut na pevnij spektr svitla izolovano Isnuye tri tipi kolbochok Pri izolovanij diyi hvil riznoyi dovzhini kolbochki kozhnogo tipu zbudzhuyutsya neodnakovo Vnaslidok cogo kozhna dovzhina hvili sprijmayetsya yak osoblivij kolir Kolbochki pershogo tipu reaguyut perevazhno na chervonij kolir drugogo na zelenij i tretogo na sinij Ci kolori nazivayut osnovnimi Napriklad koli mi divimosya na rajdugu to najpomitnishimi dlya nas ye osnovni kolori chervonij zelenij sinij Optichnim zmishuvannyam osnovnih koloriv mozhna oderzhati vsi kolori ta yihni vidtinki Yaksho vsi tri tipi kolbochok zbudzhuyutsya vodnochas i odnakovo vinikaye vidchuttya bilogo koloru U deyakih lyudej kolirnij zir porushenij Porushennya kolirnogo zoru nazivayut daltonizmom vid prizvisha anglijskogo vchenogo Dzhona Daltona yakij u 1795 r upershe opisav ce yavishe Ce perevazhno rozlad sprijmannya chervonogo i zelenih koloriv cherez vidsutnist pevnih tipiv kolbochok u sitkivci oka Lyudi yaki strazhdayut na daltonizm ne mozhut pracyuvati vodiyami lotchikami tosho Daltonizm ne likuyetsya Sprijnyattya roztashuvannya predmetiv u prostoriPravilna ocinka roztashuvannya predmetiv u prostori ta vidstani do nih dosyagayetsya okomirom Jogo mozhna polipshiti yak i bud yaku vlastivist Okomir osoblivo vazhlivij dlya pilotiv vodiyiv Pidvishennya sprijnyattya predmetiv dosyagayetsya zavdyaki takim harakteristikam yak pole zoru kutova shvidkist binokulyarnij zir i konvergenciya Pole zoru ce prostir yakij mozhna ohopiti okom pri fiksovanomu stani ochnogo yabluka Polem zoru mozhna ohopiti znachnu kilkist predmetiv yihnye roztashuvannya na pevnij vidstani Prote zobrazhennya predmetiv yaki perebuvayut u poli zoru i roztashovani blizhche chastkovo nakladayut na zobrazhennya tih sho za nimi Z viddalennyam predmetiv vid oka zmenshuyutsya yihni rozmiri relyefnist yihnoyi formi riznici tinej na poverhni nasichenist koloriv tosho azh poki predmet ne znikaye z polya zoru U prostori bagato predmetiv ruhayutsya i mi mayemo zmogu sprijmati ne lishe yihnij ruh a j shvidkist ruhu Shvidkist ruhu predmetiv viznachayut na pidstavi shvidkosti peremishennya yih po sitkivci tak zvanoyi kutovoyi shvidkosti Kutova shvidkist blizko roztashovanih Napriklad vagoni poyizda sho ruhayetsya pronosyatsya povz sposterigacha z velikoyu shvidkistyu a litak u nebi znikaye z polya zoru povilno hocha shvidkist jogo nabagato bilsha vid shvidkosti poyizda Ce tomu sho poyizd roztashovanij shodo sposterigacha blizhche nizh litak Takim chinom blizko roztashovani predmeti znikayut z polya zoru ranishe nizh viddaleni oskilki yihnya kutova shvidkist bilsha Prote ruh predmetiv yaki peremishayutsya i nadzvichajno shvidko kulya i zanadto povilno ruh godinnikovoyi strilki oko ne sprijmaye Tochnij ocinci prostorovogo roztashuvannya predmetiv yihnogo ruhu spriyaye takozh binokulyarnij zir zlagodzhena robota oboh ochej Ce daye zmogu ne tilki sprijmati ob yemne zobrazhennya predmeta oskilki odnochasno ohoplyuyetsya i liva i prava chastina ob yekta ale j viznachiti misce roztashuvannya u prostori vidstan do nogo Ce mozhna poyasniti tim sho koli u kori velikogo golovnogo mozku ob yednuyetsya vidchuttya vid zobrazhen vid predmetiv u livomu i pravomu oci v nij vidbuvayetsya ocinka poslidovnosti roztashuvannya predmetiv yihnoyi formi Yaksho zalomlennya v livomu i pravomu oci neodnakove ce prizvodit do porushennya binokulyarnogo zoru bachennya oboma ochima kosookosti Todi na sitkivci vinikaye rizke zobrazhennya vid odnogo oka i rozplivchaste vid inshogo Sprichinyuyetsya kosookist porushennyam innervaciyi m yaziv oka prirodzhennim abo nabutim znizhennyam gostroti zoru na odne oko tosho She odnim iz mehanizmiv prostorovogo sprijnyattya ye shodzhennya ochej konvergenciya Osi pravogo i livogo oka za dopomogoyu okoruhovogo m yaza shodyatsya na predmeti sho rozglyadayetsya Chim blizhche roztashovanij predmet tim silnishe skorochuvatimutsya pryami vnutrishni i roztyaguvatimutsya pryami oka Ce daye zmogu viznachiti viddalenist predmetiv Evolyuciya i pohodzhennya okaFazi evolyuciyi ta embriogenez u zorovogo organu ochna plyama ochna yamka ochnij kelih ochnij mihur ochne yabluko Navit najprostishi bezhrebetni tvarini mayut zdatnist do fototropizmu zavdyaki svoyemu nehaj vkraj nedoskonalomu zoru U bezhrebetnih zustrichayutsya duzhe riznomanitni za tipom budovi i zorovim mozhlivostyam ochi i vichka odnoklitinni i bagatoklitinni pryami ta oberneni invertovani parenhimni i epitelialni prosti i skladni U chlenistonogih chasto prisutni dekilka prostih ochej inodi neparnij proste vichko napriklad nauplialne oko rakopodibnih abo para skladnih fasetkovih ochej Sered chlenistonogih deyaki vidi mayut i prosti i skladni ochi tak u os dvoye skladnih ochej i tri prostih vichka U skorpioniv 3 6 par ochej 1 para golovni abo medialni reshta bokovi u shitnya 3 V evolyuciyi fasetkovi ochi vidbulisya shlyahom zlittya prostih vichok Blizki za budovoyu do prostogo oka ochi mechohvostiv i skorpioniv mabut vinikli zi skladnih ochej trilobitopodibnih predkiv shlyahom zlittya yih elementiv Oko lyudini skladayetsya z ochnogo yabluka i zorovogo nerva z jogo obolonkami U lyudini i hrebetnih ye po dva oka roztashovanih v ochnih vpadinah cherepa proteyin sho koduyetsya genom Pax6 Jmovirno ochi v usih vidiv mayut spilne pohodzhennya Cej organ vinik odin raz i nezvazhayuchi na riznomanitnu budovu u tvarin riznih tipiv maye duzhe podibnij genetichnij kod keruvannya rozvitkom oka U 1994 roci shvejcarskij profesor nim Walter Gehring vidkriv gen cej gen nalezhit do klasu sebto takih yaki keruyut aktivnistyu ta robotoyu inshih geniv Cej gen nayavnij yak u Homo Sapiens tak i v bagatoh inshih vidiv tvarin zokrema u komah ale v meduz cej gen vidsutnij U 2010 roci grupa shvejcarskih vchenih na choli z V Geringom viyavila v meduz vidu Cladonema radiatum gen Pax a Peresadivshi danij gen vid meduzi do muhi drozofili ta keruyuchi jogo diyalnistyu vdalosya virostiti normalni ochi muh v kilkoh netipovih miscyah Yak vstanovleno za dopomogoyu metodiv genetichnoyi transformaciyi geni eyeless drozofili i Small eye mishi yaki mayut visokij stupin gomologiyi kontrolyuyut rozvitok ochej pri stvorenni gennoinzhenernoyi konstrukciyi za dopomogoyu yakoyi sprichinyuyetsya ekspresiya gena mishi v riznih muhi u muhi z yavlyalisya ektopichni fasetkovi ochi na nogah krilah ta inshih dilyankah tila V cilomu v rozvitok ochi zalucheno kilka tisyach geniv prote odin yedinij puskovij gen majster gen zdijsnyuye zapusk vsiyeyi ciyeyi gennoyi merezhi Te sho cej gen zberig svoyu funkciyu u takih dalekih grup yak komahi i hrebetni mozhe svidchiti pro spilne pohodzhennya ochej vsih dvobichnosimetrichnih tvarin Za genetichnoyu sporidnenistyu regulyatoriv rozvitku ochej vsih tvarin mozhna podiliti na 3 tipi gen Pax a tip Gidroyidni Pax b Kubomeduzi Pax 6 v usih tipiv dvobichno simetrichnih tvarin v tomu chisli lyudej Doslidzhennya shvejcarskih vchenih dodalo argumentiv na korist odnorazovogo viniknennya takogo organu yak oko Tipi ochejFotoreceptorna zdatnist znajdena vzhe v deyakih najprostishih istot Bezhrebetni bagato cherviv i zmiyi a takozh dvostulkovi molyuski mayut ochi najprostishoyi strukturi bez krishtalika Sered molyuskiv tilki golovonogi mayut skladni ochi shozhi na ochi hrebetnih Oko komahi skladene skladayetsya z bagatoh okremih kozhna z yakih zbiraye svitlo i napravlyaye jogo do receptora shob stvoriti zorovij obraz Isnuye desyat riznih tipiv strukturnoyi organizaciyi svitlosprijmalnih organiv Varto zaznachiti sho usi shemi zahoplennya optichnogo zobrazhennya yaki vikoristovuyutsya lyudinoyu za vinyatkom transfokatora varioob yektiva ta linzi Frenelya mozhna znajti u prirodi Shemi budovi oka mozhna kategorizuvati nastupnim chinom proste oko z odniyeyu uvignutoyu svitlosprijmalnoyu poverhneyu skladne oko sho skladayetsya z dekilkoh okremih linz roztashovanih na spilnij opuklij poverhni Varto zauvazhiti sho slovo prostij ne oznachaye menshij riven skladnosti chi gostroti sprijnyattya Naspravdi obidva tipi budovi oka mozhut buti adaptovanimi do majzhe bud yakogo seredovisha prozhivannya chi tipu povedinki Yedine obmezhennya sho pritamanne dlya danoyi shemi budovi oka ce rozdilna zdatnist Strukturna organizaciya skladnih ochej ne dozvolyaye yim dosyagnuti rozdilnoyi zdatnosti krashoyi nizh 1 Takozh superpozicijni ochi mozhut dosyagati vishoyi chutlivosti nizh apozicijni ochi Same tomu superpozicijni ochi bilshe pidhodyat meshkancyam seredovish z nizkim rivnem osvitlenosti okeanichne dno abo majzhe povnoyu vidsutnistyu svitla pidzemni vodojmi pecheri Ochi takozh prirodno rozdilyayutsya na dvi grupi na osnovi budovi klitin fotoreceptoriv fotoreceptori mozhut buti ciliarnimi yak u hrebetnih abo Ci dvi grupi ne ye monofiletichnimi Tak napriklad Knidariyam takozh pritamanni ciliarni klitini yak ochi a v deyakih annelid nayavni obidva tipi fotoreceptornih klitin Lyudske okoDokladnishe Lyudske oko Oko lyudini ye sferichnoyu strukturoyu ochnim yablukom sho znahoditsya v kistyanij ochnici Svitlo potraplyaye v nogo cherez rogovu obolonku i prohodit cherez zinicyu sho ruhayetsya u rajduzhnij obolonci oka Svitlo fokusuyetsya pri odnochasnij diyi vignutoyi rogivki i krishtalika krugloyi prozoroyi strukturi sho znahoditsya za rajduzhnoyu obolonkoyu Migotlivi m yazi diyut na krishtalik zminyuyuchi jogo formu i tomu zobrazhennya ob yektiv roztashovanih na riznih vidstanyah mozhe fokusuvatisya na sitkivci sho znahoditsya v zadnij chastini oka i mistit svitlochutlivi klitini palichki i kolbochki z yednani z mozkom zorovim nervom Ruhovij aparat oka lyudini Tak oko ruhaye viglyad zverhu Tak oko ruhaye viglyad zverhu Tak oko ruhaye viglyad zverhu Tak oko ruhaye viglyad zverhu Tak oko ruhaye viglyad zverhu Tak oko ruhaye viglyad zverhu Viglyad speredu Cikavo znati sho rogivka dobre vidnovlyuyetsya rozrizi nij mozhna zashivati i ce ne porushuye zoru Vnaslidok deyakih hvorob abo u deyakih lyudej litnogo viku vona mutniye Tak vinikaye bilmo poluda do oka ne potraplyaye svitlo i lyudina slipne Operaciyu peresadzhuvannya rogivki 1924 pershim u sviti zaproponuvav vitchiznyanij oftalmolog Volodimir Petrovich Filatov 1875 1956 Vin pracyuvav v ochnij klinici pri universiteti v Odesi 1903 1936 a z 1936 roku organizuvav i ocholiv Odeskij institut ochnih hvorob yakomu j prisvoyeno im ya V P Filatova Cikavi faktiHameleoni mozhut divitisya odnim okom nezalezhno vid inshogo U glibokovodnoyi ribi Macropinna microstoma ochi shovani useredini prozoroyi golovi Slovo ochi mnozhina vid oko ye kolishnoyu dvoyinoyu ale z novimi zakinchennyami ej am ah Zakinchennya orudnogo vidminka zbereglosya vid dvoyini ochima Div takozhZir Optika Svitlo Linza Neozbroyene oko Sensorna sistema Doslidzhennya organu zoruPrimitki Arhiv originalu za 18 lyutogo 2013 Procitovano 26 chervnya 2011 Meduzy i muhi zaverili obshnost proishozhdeniya glaz membrana ru 30 lipnya 2010 Arhiv originalu za 1 lyutogo 2013 Procitovano 7 serpnya 2010 PDF Arhiv originalu PDF za 19 kvitnya 2009 Procitovano 3 lipnya 2011 Land M F Fernald R D 1992 The evolution of eyes 15 1 29 doi 10 1146 annurev ne 15 030192 000245 PMID 1575438 Kozmik Zbynek Ruzickova Jana Jonasova Kristyna Matsumoto Yoshifumi Vopalensky Pavel Kozmikova Iryna Strnad Hynek Kawamura Shoji Piatigorsky Joram 2008 PDF Proceedings of the National Academy of Sciences 105 26 8989 8993 Bibcode 2008PNAS 105 8989K doi 10 1073 pnas 0800388105 PMC 2449352 PMID 18577593 Arhiv originalu PDF za 4 kvitnya 2020 Procitovano 28 listopada 2011 angl Fernald Russell D September 2006 Casting a Genetic Light on the Evolution of Eyes Science 313 5795 1914 1918 Bibcode 2006Sci 313 1914F doi 10 1126 science 1127889 PMID 17008522 angl LiteraturaAli Mohamed Ather Klyne M A 1985 Vision in Vertebrates New York Plenum Press ISBN 0 306 42065 1 angl Sokurenko Vyacheslav Mihajlovich Oko lyudini ta oftalmologichni priladi navch posib dlya stud vish navch zakl yaki navchayutsya za spec Medichni priladi i sistemi Biomedichna inzheneriya V M Sokurenko G S Timchik I G Chizh Nac tehn un t Ukrayini Kiyiv politehn in t K NTUU KPI 2009 264 s ris tabl Bibliogr s 257 260 Oftalmologiya navch posib dlya stud med vuziv III IV rivniv akreditaciyi ta likariv zag praktiki simejnih likariv A O Vatchenko ta in za red prof A O Vatchenko doc M M Timofyeyeva Centr metod kab z vish med osviti MOZ Ukrayini Dnipropetr derzh med akad Kaf oftalmologiyi D ART PRES 2006 129 s Bibliogr s 124 Venger Galina Yuhimivna Oftalmologiya kurs lekcij navch posib dlya stud vish med navch zakl G Yu Venger A M Soldatova L V Venger O Odes medun t 2010 179 s Biblioteka studenta medika Odes nac med un t Bibliogr s 176 177 Oftalmologiya sobak i kotiv navch prakt posib O F Petrenko ta in za red d ra vet nauk prof V B Borisevicha K Naukovij svit 2010 215 s ris PosilannyaVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Oko Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Oko OKO 9 chervnya 2016 u Wayback Machine Farmacevtichna enciklopediya Oko Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Oko Velikij tlumachnij slovnik suchasnoyi ukrayinskoyi movi z dod i dopov uklad i gol red V T Busel 5 te vid K Irpin Perun 2005 ISBN 966 569 013 2 Oko Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Buenos Ajres 1962 T 5 kn IX Literi Na Ol S 1197 1198 1000 ekz Skladne oko Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Banki Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022