Залізни́чний райо́н — один із районів Львівської міськради, що охоплює територію південно-західної частини міста Львова: Левандівку, Білогорщу, Скнилівок, Сигнівку, частково Рясне, Клепарів, Богданівку, та смт Рудне.
Залізничний район | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Основні дані | ||||
Країна: | | |||
Місто: | | |||
Населення: | 124 730 (01.01.2023) | |||
Географічні координати: | 49°49'53"N 23°57' 28"E | |||
Населені пункти: | смт Рудне | |||
![]() | ||||
Районна влада | ||||
Адреса адміністрації: | м. Львів, вул. Виговського, 34, 79022 | |||
Голова РДА: | Ірина Чілімова | |||
Мапа | ||||
|
Назва
Залізничний район разом із Шевченківським — один із двох районів, назву яких не міняли з радянських часів. Вочевидь, вона пов'язана з тим, що район утворено навколо залізниці — на його території знаходиться головний залізничний вокзал, а також ряд невеликих станцій. Окрім того, саме в Залізничному районі, здебільшого на Левандівці традиційно мешкають працівники Львівської залізниці
Населення
У Залізничному районі спостерігається притаманна для Львова загалом тенденція до поступового скорочення наявного населення. Кількість населення
Рік | Чоловік |
---|---|
2011 | 126 020 |
2010 | 126 931 |
2002 | 131 844 |
Скорочення мешканців району відбувається як за рахунок вищого рівня смертності над народжуваністю, так і негативного сальдо міграції.
Рік | Народилось | Померло | Сальдо |
---|---|---|---|
2010 | 1242 | 1533 | −291 |
2002 | 1484 | 1801 | −317 |
Щодо міграцій, то у січні-жовтні 2008 року за даними Держкомстату негативне сальдо становило 565 чоловік, у січні-жовтні 2011 року негативне сальдо склало лише 261 чоловік.
Національний склад Залізничного району за переписем населення 2001 р.:
національність | % |
---|---|
українці | 89,0 |
росіяни | 8,4 |
поляки | 0,8 |
білоруси | 0,4 |
євреї | 0,2 |
вірмени | 0,1 |
інші | 0,5 |
не вказали | 0,6 |
Розподіл національностей Залізничного району за рідною мовою:
Національність | Усього, осіб | Частка, % | Рідна мова | |||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
своєї національності | українська | російська | ||||||
осіб | % | осіб | % | осіб | % | |||
українці | 118 179 | 89,0 | 116 819 | 98,9 | - | - | 1 302 | 1,1 |
росіяни | 11 170 | 8,4 | 10 042 | 89,9 | 1 117 | 10,0 | - | - |
поляки | 1 060 | 0,8 | 456 | 43,0 | 552 | 52,1 | 49 | 4,6 |
білоруси | 583 | 0,4 | 142 | 24,4 | 161 | 27,6 | 277 | 47,5 |
євреї | 239 | 0,2 | 11 | 4,6 | 73 | 30,5 | 147 | 61,5 |
вірмени | 134 | 0,1 | 52 | 38,8 | 30 | 22,4 | 52 | 38,8 |
молдовани | 81 | 0,1 | 40 | 49,4 | 27 | 33,3 | 14 | 17,3 |
татари | 59 | 0,0 | 23 | 39,0 | 12 | 20,3 | 24 | 40,7 |
інші | 475 | 0,4 | 145 | 30,5 | 141 | 29,7 | 167 | 35,2 |
не вказали | 844 | 0,6 | - | - | 10 | 1,2 | 1 | 0,1 |
Історія
Залізничний район утворився на територіях колишніх сіл Сигнівка, Скнилівок, німецької колонії Льовендорф (сучасна Левандівка), Білогорща, однак до складу Львова ці території увійшли відносно пізно — у XIX-ХХ століттях.
Найстарішою територією, яка розташована на межі Залізничного та Шевченківського районів, є Клепарів, який відомий ще з ХІІІ століття. 1419 року міщанин Андрій Кльоппер заснував тут маєток Кльоппергоф, який згодом трансформувався у Клепарів. У XVI столітті виникло село Скнилівок. Перша згадка про колонію Льовендорф датується 1778 роком.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkk1TDBkaGJHbGphV0ZmTVRnNU4xOHhMbXB3Wnk4ek1EQndlQzFIWVd4cFkybGhYekU0T1RkZk1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Однак справжній розвиток цієї території розпочався з 1861 року після будівництва залізниці Перемишль-Львів, яка з'єднала місто зі столицею Австро-Угорщини Віднем. На місці сучасного головного вокзалу Львова постала перша будівля залізничної станції Львів. А вже у 1866 році було збудовано Чернівецький залізничний вокзал — на місці теперішнього приміського вокзалу. Також була прокладена друга гілка залізниці Львів-Чернівці, яка пройшла територією села Богданівка, що згодом увійшло до Львова.
Уже в 1895 році головний залізничний вокзал Львова був з'єднаний із центральною частиною міста трамваєм, як на кінній тязі, так і електричним. Наступним кроком до розвитку Південно-західної околиці Львова стало зведення у 1904 році нової будівлі залізничного вокзалу — зараз це головний залізничний вокзал Львова. Свого часу це був найсучасніший вокзал Європи. У місті розвивається мережа трамвайних колій — у жовтні 1908 року розпочався рух електричного трамваю по вулиці Янівській (суч. Шевченка). Спочатку він мав розворот за Янівським цвинтарем, однак згодом лінію подовжили, і вона набула сучасного вигляду. У 1914 році напередодні І світової війни на Левандівці було збудовано військовий аеропорт.
Будівля головного Львівського вокзалу дуже постраждала під час І світової війни — 20 червня 1915 року його підпалили російські війська, — а також внаслідок українсько-польської війни 1918—1919 років.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkprTHlWRU1DVTVSaVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1TVTRPQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDT1Y4bFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWprbFJERWxPREZmSlVRd0pUa3pKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3SlVRd0pVSkVKVVF4SlRneEpVUXhKVGhESlVRd0pVSkJMU1ZFTUNVNU1pVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNQ1ZFTVNVNE9DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNNaVZFTUNWQ01DMGxSREFsT1VJbFJERWxPRU1sUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJEQWxRakl1YW5CbFp5OHlOVEJ3ZUMwbFJEQWxPVVlsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPRGdsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpsZkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSTFKVVF3SlVJNUpVUXhKVGd4WHlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUNWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0UXlWRU1DVkNRUzBsUkRBbE9USWxSREFsUWpBbFJERWxPREFsUkRFbE9EZ2xSREFsUWpBbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQXRKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5TG1wd1pXYz0uanBlZw==.jpeg)
Уже в 1922 році летовище на Левандівці почало використовуватись як цивільне. 2 серпня 1922 року на аеропорт було здійснено перший регулярний пасажирський рейс. Літаки акціонерного товариства "Польська повітряна лінія , створеного спеціально для обслуговування цього маршруту, здійснювали рейси за маршрутом Гданськ — Варшава — Львів.
У 20-30-ті роки проводилась інтенсивна забудова сіл, які згодом увійдуть до складу Львова. Також тут зводились храми, як греко-, так і римо-католицькі. Зокрема у 1923 році на вулиці Повітряній було збудовано Церкву святого Андрія, а на перетині сучасних вулиць Сяйво та Широкої було зведено дерев'яний костел Матері Божої Неустанної Помочі, а навпроти нього — Народний дім товариства «Просвіта». 1946 року костел перетворили на православну церкву Покрови Пресвятої Богородиці, яку розібрали у 1960 році. До 1926 року сучасна вулиця Широка носила ім'я Тараса Шевченка. 1927 року була прокладена трамвайна колія на Богданівку (після ІІ Світової війни її замінила тролейбусна лінія).
Левандівське летовище через малі розміри не задовольняло потреби міста, тому вже у 1925 році було вирішено збудувати нове летовище — поблизу села Скнилів. Будівництво завершилось у 1929 році з одночасним закриттям старого аеропорту. Летовище на Скнилові функціонує і досі як Міжнародний аеропорт «Львів» імені Данила Галицького.
У 1931 році село Левандівка було включено до складу Львова.
1 вересня 1939 року аеропорт у Скнилові зазнав авіанальоту 30 бомбардувальників 4 бомбового полку Люфтваффе. Їх прикривали бомбардувальники . Авіанальоти на львівське летовище поновились на початку червня 1941 року, до офіційного початку радянсько-німецької війни. Внаслідок авіанальотів було повністю знищено льотне поле, а також 264 радянських літаки. Тож німцям довелось влаштувати тимчасовий військовий аеродром біля Рясного. 1944 року, після захоплення Львова Червоною армією, польоти розпочалися з Рясного, лише пізніше — зі Скнилова. Також під час війни потерпів Львівський вокзал — повністю його відновити вдалось лише у 1957 році.
З приходом радянської влади в околицях Львова почали діяти загони УПА, які домагались проголошення незалежності України та звільнення її від комуністичної влади. 5 березня 1950 року у селі Білогорща, де переховувався командувач УПА Роман Шухевич (генерал Чупринка), відбувся бій із загоном НКВД, внаслідок якого Шухевич загинув.
У повоєнні роки починається бурхливе промислове будівництво, окрім численних підприємств харчової промисловості, які існували тут ще з довоєнних років, та різноманітних майстерень, а часто на їхній базі, з'являються нові підприємства радіоелектронної та машинобудівної галузей, значна частина з них виконує військові замовлення. Найбільші підприємства: ВО «Електрон» (тепер «Концерн Електрон»), ВО імені Леніна (тепер ЛОРТА), , ВО «Біофізприлад», ВО «Автонавантажувач» та ряд інших. На території району сформувались дві промислові зони — Сигнівка, розташована вздовж вулиці Городоцької на виїзді з міста, та Рясне (на території Залізничного та Шевченківського районів), де знаходяться значні виробничі потужності. На кожному з цих підприємств працювало по кілька тисяч працівників.
Водночас у 1944–1946 році відбувається масове перейменування вулиць, з'являються типові для радянських міст назви вулиць на честь комуністичних діячів. У районі закривають церкви, які залишились з довоєнних часів. Натомість у 1950-х роках на вулиці Повітряній з'являється кінотеатр імені Коцюбинського, згодом перейменований у . Завдяки наявності Залізничного вокзалу вже у 1952 році в районі з'являється перша тролейбусна лінія, яка з'єднує львівський вокзал із центром міста, а у 1953 році тролейбусна лінія продовжена до Богданівки (вулиця Окружна), у 1955 році — до Льотного поля.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDBGbGNtOXdiM0owWDJ4MmFYWXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVUZsY205d2IzSjBYMngyYVhZdWFuQm4uanBn.jpg)
У 1955 році завершується будівництво нового приміщення Львівського аеропорту. Паралельно в районі ведеться масове житлове будівництво — у 50-х роках ХХ століття з'являються малоповерхові будинки барачного типу на Левандівці, у 60-х роках починається масове зведення «хрущовок» на вулицях Виговського, Люблінської, Городоцької. На початку 70-х років за адресою вулиця Виговського, 1 зводиться перший у Львові 9-поверховий будинок. У 70-80 роках продовжується будівництво вздовж вулиць Виговського, , Кульпарківської, Патона, однак в 90-х роках у зв'язку з економічною кризою воно практично припиняється. 1974 року закладено Скнилівський парк.
З проголошенням незалежності України в районі починається масове перейменування вулиць із суто радянськими назвами (наприклад, вулиця Валентини Терешкової, 1 травня, мікрорайон «Жовтневий»). Також у 90-х роках в районі починається масове будівництво церков: на вулиці Широкій збудовано греко-католицьку церкву Вознесіння Господнього, також на Левандівці збудовано церкву Покрови Пресвятої Богородиці, яка належить до УПЦ КП, на вулиці Головатого — греко-католицьку церкву Положення Пояса Пресвятої Богородиці.
На початку 1990-х років більша частина підприємств, які працювали на території Залізничного району банкрутує, район втрачає своє промислове значення. Однак вже у 1996 році на вулиці Виговського виникає ринок «Південний», який за кілька років перетворюється на найбільший промтоварний ринок Львова. 1997 року відкрито новий Приміський вокзал, що дає змогу істотно розвантажити головний залізничний вокзал Львова.
27 липня 2002 року під час авіаційного свята в Львівському аеропорту зазнав катастрофи винищувач СУ-27УБ, загинуло 77 людей. Ця катастрофа вважається найбільшою під час авіашоу у світі.
У рамках підготовки Львова до Євро-2012 було проведено реконструкцію аеропорту — подовжено злітно-посадкову смугу, яка дає змогу приймати літаки всіх типів, збудовано новий аеровокзал. 6 лютого 2012 року аеропорт дістав нову назву: «Міжнародний аеропорт „Львів“ імені Данила Галицького». 13 квітня 2012 року Президент України Віктор Янукович та УЄФА Мішель Платіні урочисто відкрили новий термінал аеропорту.
Основні вулиці та місцевості
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTDFkUVh5VkVNQ1U1UWlWRU1TVTRSU1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNQ1ZFTVNVNFJpNXFjR2N2TXpBd2NIZ3RWMUJmSlVRd0pUbENKVVF4SlRoRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTRKVVF3SlVKRUpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJd0pVUXhKVGhHTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Залізничний район охоплює значну частину Привокзальної — району забудови кінця XIX — початку ХХ століття, який утворився навколо головного залізничного вокзалу. Окрім того до його складу входять такі місцевості Львова: Левандівка, Білогорща, Скнилівок, Сигнівка а також частково Богданівка, Рясне, Клепарів. До складу Залізничного району також входить селище Рудне, яке територіально відокремлене від Львова Пустомитівським районом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemM0THlWRU1DVTVNaVZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDTkY4bFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKR0pVUXhKVGsySlVRd0pVSXlKVVF3SlVJMEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpGTFNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE5TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNOQ1ZFTUNWQ1JDVkVNU1U0TTE4bFJEQWxRa1VsUkRBbFFrRWxSREFsUWtVbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREVsT0RZbFJERWxPRVZmSlVRd0pUbENKVVF4SlRoREpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNekJ3ZUMwbFJEQWxPVElsUkRBbFFqZ2xSREFsUWpSZkpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXdYeVZFTUNWQ1JpVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUlMwbFJERWxPREVsUkRFbE9EVWxSREVsT1RZbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREVsT0ROZkpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpDSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGhGWHlWRU1DVTVRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDTWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
Головною вулицею Залізничного району є частина вулиці Городоцької — від церкви Святої Анни до межі міста. Межа району утворена вулицями Шевченка, яка відокремлює його від Шевченківського району та Кульпарківською, яка відокремлює від Франківського. Також серед найважливіших вулиць району Широка, Повітряна, Сяйво, Левандівська (усі на Левандівці) а також Любінська, Виговського, Патона, Ряшівська. Щодо останньої, то її заплановано подовжити — від вулиці Патона до Люблінської та Наукової[].
Пам'ятники, пам'ятні місця
У 1971 році у подвір'ї Львівської СШ № 75 імені Лесі Українки було відкрито пам'ятник поетесі. Його авторами є скульптор Лука Біганич та архітектор Володимир Блюсюк. Також на фасаді цієї ж школи встановлено меморіальну таблицю на честь Лесі Українки з цитатою із поеми «В катакомбах».
На вулиці Виговського перед входом у міську комунальну поліклініку № 5 знаходиться пам'ятник космонавту. Пам'ятник встановлено на честь першої жінки-космонавта Валентини Терешкової, ім'я якої до 1991 року носила вулиця.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tnk4M05DOGxSREFsT1VNbFJERWxPRE1sUkRBbFFqY2xSREFsUWpVbFJEQWxRamxmSlVRd0pVRTRKVVF4SlRnekpVUXhKVGcxSlVRd0pVSTFKVVF3SlVJeUpVUXdKVUk0SlVReEpUZzNKVVF3SlVJd1h6SXVhbkJuTHpJd01IQjRMU1ZFTUNVNVF5VkVNU1U0TXlWRU1DVkNOeVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDT1Y4bFJEQWxRVGdsUkRFbE9ETWxSREVsT0RVbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSWxSREFsUWpnbFJERWxPRGNsUkRBbFFqQmZNaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
Також на вулиці Виговського, перед ринком «Південний» на території церкви встановлено пам'ятник жертвам голодомору-геноциду та депортацій ХХ століття.
У селі Білогорща на місці, де загинув головнокомандувач УПА Роман Шухевич, розташований музей та пам'ятник генералові.
На вулиці Городоцькій, 50 1989 року помістили меморіальну таблицю, яка засвідчує, що тут у 1928–1937-х роках мешкав видатний український поет Богдан-Ігор Антонич.
Культові споруди
У Залізничному районі Львова представлено храми більшості основних християнських конфесій. Також в районі є єдина діюча у Львові синагога. Значна частина храмів збудована після 1990 року.
УГКЦ
Церква Святих Андрія і Йосафата знаходиться на Левандівці за адресою вул. Чечета, 1. Збудована у 1921-1924 рр. за проєктом архітектора Сергія Тимошенка (фірма Івана Левинського). Перший грошовий внесок пожертвував Митрополит Андрей Шептицький. Після псевдособору 1946 р. Храм св. Андрія і св. Йосафата стає власністю УПЦ. Лише 12 грудня 1989 р. храм повернуто вірним УГКЦ.
Церква Положення Пояса Пресвятої Богородиці знаходиться за адресою вул. Головатого, 7-а, зведена наприкінці 90-х років минулого століття за проєктом архітектора . 3 січня 2011 року під час Богослужіння в храмі Високопреосвященний Архієпископ Львівський, Владика Ігор (Возьняк) освятив Ікону Пресвятої Богородиці з цінною реліквією — частиною поясу, що була прикладена до поясу Божої Матері. Храмове свято відзначають 13 вересня.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WlM5bFpDOGxSREFsUVRZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZKVVF3SlRsR0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSkJKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkVKVVF4SlRoR1h5VkVNQ1U1UmlWRU1DVkNSU1ZFTVNVNFJpVkVNU1U0TVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbE9VWWxSREVsT0RBbFJEQWxRalVsUkRFbE9ERWxSREFsUWpJbFJERWxPRVlsUkRFbE9ESWxSREFsUWtVbFJERWxPVGRmSlVRd0pUa3hKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl6SlVRd0pVSkZKVVF4SlRnd0pVUXdKVUpGSlVRd0pVSTBKVVF3SlVJNEpVUXhKVGcySlVReEpUazJMbXB3Wnk4eU1EQndlQzBsUkRBbFFUWWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFrRWxSREFsUWpJbFJEQWxRakJmSlVRd0pUbEdKVVF3SlVKRkpVUXdKVUpCSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJd0pVUXdKVUkwSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUpFSlVReEpUaEdYeVZFTUNVNVJpVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTRSaVZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxPVVlsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJERWxPREVsUkRBbFFqSWxSREVsT0VZbFJERWxPRElsUkRBbFFrVWxSREVsT1RkZkpVUXdKVGt4SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVRd0pVSTRKVVF4SlRnMkpVUXhKVGsyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Церква Вознесіння Господнього знаходиться за адресою вулиця Широка, 81-а. Наріжний камінь у 1992 році освятив архієпископ Володимир Стернюк, а будівництво завершилось у 2002 році.
Церква Непорочного Зачаття Пресвятої Богородиці збудована у західній частині Білогорщі у 2000-х роках на місці однойменної каплиці зведеної у 90-х роках минулого століття.
Церква Воскресіння Христового (Сигнівка). Будівництво розпочалось у 1931 році як костелу святих Петра і Павла. Завершити будову так і не вдалось, а за радянських часів її було перетворено спочатку на склад, а потім на спортивний зал. У 1990-х роках, коли отець Мелетій Ільчишин (1933—2001 рр.) утворив тут парафію, будівлю храму було суттєво перебудовано.
(вул. Петлюри, 32) знаходиться на перетині вулиць Симона Петлюри та . Храм збудовано за проєктом архітектора Лариси Скорик. Храм було закладено влітку 1993 року — спочатку тут постала каплиця, а з 1996 року розпочалось будівництво церкви. Перше богослужіння в новому храмі було проведено 9 липня 2006 року в день храмового свята, а наприкінці 2009 — початку 2010 було встановлено іконостас, автором якого став студент IV курсу кафедри сакрального мистецтва Львівської академії мистецтв А. Сивак (керівник Р. Василик)
Церква Воздвиження Чесного Хреста (Рудно). Є інформація, що храм у Рудно було закладено ще у XIX столітті, однак сучасного вигляду він набув у 1815 році. За радянської влади храм був діючий, однак з настанням незалежності його громада повернулась до греко-католицької церкви.
Львівська духовна семінарія святого Духа (Рудно). Коли наприкінці 80-х років минулого століття УГКЦ вийшла з підпілля, виникла проблема підготовки молодих священиків. Оскільки повернути старе приміщення на вулиці Коперніка у Львові не було змоги, то було вирішено відновити навчання майбутніх священиків у Руднов приміщенні колишнього піонерського табору. Оскільки вони не були пристосовані до постійного навчального процесу, то на початках навіть взимку готувати їжу у військовій пересувній кухні. Так само семінаристи здійснили капітальний ремонт приміщень — тут семінарія знаходилась до 2005 року, аж до свого переїзду на вулицю у нове приміщення. Нині у Рудно в семінарійних приміщеннях перебуває підготовчий курс Львівської духовної семінарії святого Духа.
розташований у смт Рудно на вулиці Дитячій, 19. Його було засновано на переломі 1950-60-х років в приватному помешканні, однак тоді він діяв як підпільний. Невдовзі поруч монахи звели новий будинок, де підпільний монастир продовжив свою діяльність. 1992 року вийшов з підпілля і поруч з ним постала Львівська духовна семінарія святого Духа; в монастирі оселились монахи-семінаристи. 1995 року тут вже було 15 монахів. 15 квітня 2000 року владика Любомир (Гузар) освятив монастирську каплицю, її розпис було завершено в 2001 році.
ПЦУ
Православна Церква Різдва Пресвятої Богородиці розташований на вулиці Шевченка, 205. До 1939 року тут знаходилась каплиця, її закрили у 40-х роках ХХ століття, а у 1958 році перебудували під житловий будинок, також тут був пункт добровільної народної дружини та аптека. У вересні 1990 в будівлі відновили богослужіння, згодом місцева громада реконструювала храм, який освятили у вересні 1994 року.
Церква Покрови Пресвятої Богородиці на вулиці Сяйво була закладена 21 вересня 1991 року на місці колишнього Костелу Матері Божої Неустанної Помочі. Новий храм було збудовано за проєктом архітектора Романа Сивенького.
Церква Покрови Пресвятої Богородиці знаходиться в смт Рудно за адресою вул. Володимира Великого, 24. 1935 року тут було збудовано римо-католицький костел, після війни його було перетворено на шкільний спортзал. 1990 року за його облаштування взялася православна громада селища — 7 січня 1990 року було відправлено перше богослужіння, однак реконструкція тривала аж до 1996 року. У 1997–1998 роках було зведено нову дзвіницю. 2000 року було закладено наріжний камінь під новий храм.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WkM5a05DOGxSREFsUVRZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWtFbFJEQWxRaklsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVKRUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNNaVZFTVNVNE15VkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE5pVkVNU1U1Tmw4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FVWxSREFsUWpFbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREVsT0RFbFJERWxPRU1sUkRBbFFrRWxSREVsT1RZbFJEQWxRamxmSlVReEpUZ3pYeVZFTUNVNVFpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDTWlWRU1TVTVOaTVxY0djdk1qQXdjSGd0SlVRd0pVRTJKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJeUpVUXdKVUl3WHlWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpJbFJERWxPRE1sUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJERWxPRFlsUkRFbE9UWmZKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhGSlVRd0pVSXhKVVF4SlRrMkpVUXdKVUpFSlVReEpUZ3hKVVF4SlRoREpVUXdKVUpCSlVReEpUazJKVVF3SlVJNVh5VkVNU1U0TTE4bFJEQWxPVUlsUkRFbE9FTWxSREFsUWpJbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqSWxSREVsT1RZdWFuQm4uanBn.jpg)
Церква Вознесіння Господнього знаходиться на перехресті вулиць Виговського та Любінської. 1998 року тут було закладено каплицю, пізніше її перебудували у двоярусний храм.
Церква Різдва Пресвятої Богородиці знаходиться у Білогорщі на вулиці Новоповітряній, 21. Збудували його у 1910 році для потреб римо-католицької громади села, однак після війни, коли більша частина римо-католиків виїхала до Польщі, храм закрили. 1990 року його передали для потреб православної громади, яка провела реконструкцію храму, добудувала бані.
Церква святого Архістратига Михаїла знаходиться на Сигнівці поруч із греко-католицькою церквою . Православна церква знаходиться у старому невеликому костелі, збудованому 1850 року німецькими колоністами, однак його прикрасили великими цибулястими банями.
Храм Благовіщення Пресвятої Богородиці знаходиться на Патона, 27
, що на вулиці , 4 є одним з найменших діючих храмів Львова.
Дерев'яний храм Покрови Пресвятої Богородиці розташований перед входом в ТВЦ «Ринок Південний» на вулиці Виговського. Церква збудована на початку 2000-х років у гуцульському стилі.
Екуменізм
споруджена у 2003 році біля входу на Скнилівське летовище в пам'ять про жертви Скнилівської трагедії. Автор проєкту — Ігор Подоляк, внутрішнє оздоблення — Маркіяна та Юрія Миськів. Каплиця освячена священиками УГКЦ, УПЦ КП, УАПЦ, УПЦ МП. У липні 2007 року тут встановлено ікону святого Миколая, під покровом якого зображено усіх загиблих на летовищі (художник Микола Солтис).
Протестантизм
У Скнилівських провулках розташовано приміщення релігійної громади місійного руху «Єпіфанія».
На Левандівці на вулиці , 26-а розташований комплекс залів царства Свідків Єгови.
Юдаїзм
На вулиці Братів Міхновських розташована синагога («Будинок Ахарона /Карлинського/ в Ізраїлі») — діюча синагога (збереглася до наших днів разом з настінним живописом в інтер'єрі) львівської гебрейської громади. Побудована у 1924 р. на вул. Короля Лєщинського (нині Міхновських), № 4 на кошти Благодійного товариства «Царі Гілад» за проєктом архітектора .
Театри, кінотеатри, народні доми,
На вулиці Городоцькій у будівлі № 36 за польських часів містився Католицький дім і Малий Театр комедії, до 1939-го тут був кінотеатр, а також ресторан Юзефа Косіва, від повоєнних часів працював Львівський театр музичної комедії. 1954-го його перевели до Одеси, натомість сюди з Одеси перемістився Російський драматичний театр, заснований 1931 року. Згодом його реорганізували в театр Прикарпатського військового округу, потім це був театр Західного оперативного командування, нещодавно його передали у власність міста. Тепер це Львівський драматичний театр імені Лесі Українки.
Збудований у 1978 році (кінотеатр «Октябрь», згодом «Жовтень»), колись найбільший широкоформатний кінотеатр Західної України із залом на 800 місць. Зараз не працює. Тепер[] споруду кінотеатру зносять.
на вулиці Повітряній, 20 знаходиться від 40-х років ХХ століття (спочатку імені Михайла Коцюбинського, потім «Супутник», від 90-х років — «Стрілець»). Зараз як кінотеатр не функціонує, хоча екран зберігся. Натомість у цьому приміщенні працює нічний клуб «Далі»
на вулиці Городоцькій, 295 виник ще в 1946 році, спочатку під назвою «Метал». На початку 90-х років припинив свою роботу.
На початку вулиці Широкої знаходиться збудований ще у 1920-х роках народний дім «Просвіта». Втім за радянських часів він мав статус будинку культури селища Жовтневе, а від початку 90-х років знову повернув собі історичну назву. На Патона знаходиться збудований ще у 70-х роках будинок культури державного підприємства (колишнє ВО імені Леніна). Однак тривалий час він не використовується за безпосереднім призначенням, там не має ні світла, ні тепла, а Львівська міська рада домагається переведення його у комунальну власність міста.
Стадіони
Якщо не брати дро уваги численних шкільних стадіонів, то єдиною професійною спортивною ареною Залізничного району є розташований на вулиця Патона . Його було збудовано ще у 70-х роках минулого століття — силами ВО імені Леніна (тепер ЛОРТА), яке розташоване поруч. Однак за часів незалежності стадіон перейшов у комунальну власність. 2008 року частину стадіону передали в оренду ФК «Львів». Мерія ухвалила рішення передати весь стадіон в оренду спортивному клубу «Львів». «Сокіл» потрапив у державну цільову програму підготовки до Євро-2012 — він мав стати одним з тренувальних полів із трибунами на 3000 місць. ФК «Львів» брав на себе зобов'язання вкласти в його реконструкцію майже 80 млн грн.. Однак через бюрократичну тяганину та фінансові проблеми клубу реконструкція так і не почалась.
Навчальні заклади
У Залізничному районі всього один вищий навчальних закладів III—IV рівня акредитації. Дніпропетровського національного університету залізничного транспорту імені академіка В. Лазаряна. [ 16 травня 2017 у Wayback Machine.] У 1958 році для студентів-заочників, з метою наближення місця навчання до місця їх проживання Всесоюзним заочним інститутом інженерів залізничного транспорту (ВЗІІТ) на базі Загальнотехнічного факультету Львівського поліграфічного інституту було здійснено набір на спеціальності залізничного напряму. 1963 року ці спеціальності були передані до Дніпропетровського інституту інженерів залізничного транспорту (ДІІТ). 1972 року для студентів-заочників ДІІТом був створений навчально-консультаційний пункт (НКП) для студентів безвідривної форми навчання у приміщенні Львівського технікуму залізничного транспорту [ 10 квітня 2022 у Wayback Machine.]. 1978 року Львівська залізниця виділила приміщення для НКП у районі залізничного вокзалу. Силами залізниці були обладнані лекційні та спеціалізовані аудиторії, навчальні лабораторії. 1996 року з метою покращення умов і якості підготовки інженерних кадрів для регіону розташування Львівської залізниці наказом ректора університету № 236 від 07.06.1996 року за ініціативи та при допомозі Львівської залізниці і особисто начальника залізниці Г. М. Кірпи було створено Львівський факультет з денною формою навчання студентів. Першим деканом Львівського факультету був к ф-м н, доцент Слабковський Іреней-Семен Степанович. Львівською залізницею за адресою м. Львів вул. Іванни Блажкевич 12А було збудовано навчальний корпус. Усі служби брали найактивнішу участь в обладнанні спеціалізованих аудиторій та навчальних лабораторій.
Натомість тут досить широко представлені середні спеціальні, професійні навчальні заклади, у тому числі приватні. Зокрема тут працює Західний навчально науковий інститут підготовки фахівців і менеджерів, Львівський медичний коледж «Монада», Технікум дизайну львівського державного інституту новітніхнологій та управління ім.. В. Чорновола, Львівський технікум м'ясної та молочної промисловості національного університету харчових технологій, Львівський професійний ліцей, Львівський професійний ліцей комп'ютерних технологій, Львівське міжрегіональне вище професійне училище залізничного транспорту, Міжрегіональний центр професійно-технічної освіти художнього моделювання та дизайну м. Львова.
Водночас у Залізничному районі є широка мережа середніх загальноосвітніх та спеціалізованих шкіл та гімназій яка включає 12 середніх шкіл та одну початкову, Львівську Українську гуманітарну гімназію, Львівську гімназію «Євшан», фізико-математичний ліцей при ЛНУ імені Івана Франка, а також дитячо-юнацьку спортивну школу N1 на вулиці , 4 та ЦТК «Левандівка». Також в районі є 18 дитячих садочків, в тому числі два навчально-виховні комплекси школа-садок. Позашкільна освіта в районі представлена Будинком естетичного виховання дітей на вулиці , 4.
Медицина
У Залізничному районі також немає великих, спеціалізованих лікарень — медична допомога тут представлена кількома великими поліклініками, які розраховані на надання базової медичної допомоги мешканцям району, мережею сімейних амбулаторій, які розташовані у мікрорайонах, віддалених від поліклінік, кількома гінекологічними полікнічними відділеннями, низкою невеликих приватних медичних закладів серед яких найбільше стоматологічних кабінетів. В районі доволі широко представлена відомча медицина, передусім медичні заклади Львівської залізниці — всі вони розташовані на Левандівці. Найбільшими медичними закладами Залізничного району є 5-а міська комунальна поліклініка, поліклініка Львівської залізниці, 3-я стоматологічна поліклініка.
Парки
У Залізничному районі Львова є три великі парки а також декілька скверів. Левандівський парк було закладено у 1956 році, його площа 3,7 гектари. До початку 90-х років називався Жовтневий, відповідно до радянської назви мікрорайону Левандівка. На початку 90-х років минулого століття дістав сучасну назву. Також на межі Левандівки та Білогорщі знаходиться П'ятий парк — свою назву він дістав на честь залізничної станції, яка розташована поруч. Фактично він є лісопарком, який виник під час освоєння лісу, який є поруч з Білогорщею. Наймолодшим парком у Залізничному районі Львова є Скнилівський парк, який було закладено у 1974 році — він займає територію між вулицями Виговського, Любінською, ринком «Південний» та львівським летовищем імені короля Данила.
Водойми
Найбільшою водоймою Залізничного району є Левандівське озеро, яке в повоєнні роки було штучно утворене на перетині сучасних вулиць Повітряної та Ганкевича — воно є східною межею Старої Левандівки. Ширина озера 75 м, довжина 300 м. Загальна площа 22500м2 (2,25га). У результаті проведених досліджень Левандівського озера можна зробити висновок, що вміст хімічних елементів у воді рекреаційного озера не перевищує нормативних показників і воно придатне для купання. Однак реакція на їх загальний вміст кожного організму буде різною і не виключені алергічні захворювання шкіри. Окрім того на території Залізничного району є декілька невеликих озер та ставків, зокрема декоративне озеро площею 2,4 гектари на вулиці , 2, два ставки на вулиці , 4 та 6 площею 0,03 та 1,15 га відповідно, ставок на вулиці Шухевича у Білогорщі площею 0,2 гектари, ставок на вулиці , 105 площею 0,24 гектари а також ставок на вулиці . Окрім того у Білогорщі є струмок, який належить до басейну Дністра.
Транспорт
Залізничний транспорт
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemszTDB4M2IzZGZjbUZwYkhkaGVWOXpkR0YwYVc5dU1ERXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVXgzYjNkZmNtRnBiSGRoZVY5emRHRjBhVzl1TURFdWFuQm4uanBn.jpg)
Головний залізничний вокзал Львова є найстарішим залізничним вокзалом Львова — сучасна будівля була збудована у 1904 році. Вокзал розташований за 2,5 кілометри від історичного центру Львова. Вокзал обслуговує всі поїзди далекого та місцевого сполучення, а також приміські поїзди Краснянського, Рава-Руського, Сокальського та Луцького напрямків. Сьогодні вокзал має 8 колій, 6 залів очікування. Над усіма перонами вокзалу знаходиться металево-скляний дебаркадер — його два півсферичні склепіння зроблені з клепаної сталі та броньованого скла. Загальна довжина конструкції 159 м ширина — 69 м. Натомість приміський вокзал є наймолодшою залізничною станцією міста — його збудовано у 1996 році за півкілометра від Головного залізничного вокзалу на місці, де колись знаходився чернівецький вокзал. Приміський вокзал обслуговує електропоїзди Стрийського, Самбірського та Мостиського напрямків. Поруч із приміським вокзалом знаходиться один з найбільших ринків Львова — Привокзальний а також торговельний центр Скриня.
Сортувальна станція «Клепарів» знаходиться на північ від головного залізничного вокзалу. На її стіні вміщено меморіальну таблицю, в пам'ять про те, що через цю станцію в 1942–1943 роках вивезли до концентраційних таборів понад півмільйона євреїв. Станція Клепарів разом із станцією Львів утворюють львівський вузол, і об'єднані єдиним технологічним процесом. Єдина станція на території Львова, яка з'єднана з головним залізничним вокзалом спеціальним електропоїздом Львів-Клепарів, який робить два рейси в напрямку Клепарова о 7. год 40 хв та 19год 38 хв і у зворотному о 8 год.18 хв і о 20 год. 08 хв. Роблячи єдину проміжну зупинку «Товарна контора» і витрачаючи на дорогу 7-8 хвилин.
На території Залізничного району є станції: Львів, Клепарів, Скнилів, Рудно, , Батарівка, Рудно.
Аеропорт
Залізничний район є також і повітряними воротами Львова — тут знаходиться львівський аеропорт імені короля Данила Галицького. 13 квітня 2012 року за участю президента України Віктора Януковича та УЄФА Мішеля Платіні було відкрито новий термінал Львівського аеропорту. Його було збудовано в рамках підготовки міста до Євро-2012 — окрім терміналу було реконструйовано злітну смугу аеропорту — її подовжили на 800 метрів, що дає змогу приймати літаки усіх класів.
Новий термінал аеропорту розрахований на прийом 2000 пасажирів на годину. Водночас це дає змогу істотно збільшити кількість рейсів, які прийматиме львівський аеропорт імені короля Данила Галицького. Якщо на момент відкриття аеропорту до Львова літали 11 авіакомпаній, то лише у 2012 році заплановано відкриття 8 нових рейсів, у тому числі до Тель-Авіву, Баку, Кракова, Вроцлава. Щодо старого терміналу Львівського аеропорту, який збудований ще в 50-ті роки минулого століття, то під час Євро-2012 він прийматиме пасажирів. Щодо його використання в майбутньому — поки що рішення немає, є ідея розмістити там музей авіації.
Автостанції
Формально на території Залізничного району є дві автостанції. Однак фактично працює тільки одна — N8 на площі Двірцевій поруч із головним Залізничним вокзалом. З неї вирушають автобуси дальнього слідування а також Самбірського, Дрогобицького та Стрийського напрямків. В рамках реконструкції площі Двірцевої автостанцію заплановано закрити, залишивши на ній лише автобуси, які їдуть у курортні міста Трускавець, Східницю, Моршин, натомість решту автобусних маршрутів перенести на автовокзал на вулиці Стрийській а також на вулицю (біля супермаркету «Епіцентр», так само Залізничний район), де буде облаштовано нову автостанцію Городоцького напрямку. Однак здійснити цей план поки-що не вдалось. Щодо автостанції N3, яка розташована на , то там зберігся зал очікування, працюють каси, однак автобуси, які б мали звідти відправлятись фактично вирушають від приміського вокзалу, лише зрідка заїждаючи на аавтостанцію на Новому ринку.
Автобуси, маршрутні таксі
Залізничний район має розвинуту мережу маршрутних таксі, яка є частиною загальноміської транспортної системи. Автобусним сполученням охоплені фактично всі частини району, включно з такими віддаленими, як Білогорща та селище Рудно.
Трамваї
Оскільки саме на території Залізничного району знаходиться львівський вокзал, то саме тут починалась перша трамвайна лінія в місті — спочатку кінного, а згодом електричного трамваю — по вулиці , далі вниз по Городоцькій а також по вулиці Сапєги (тепер Степана Бандери). Також недалеко від вулиці Городоцької знаходилось перше в місті. У 1909 році трамвайна колія була прокладена по вулиці Янівській (сучасна Шевченка), Однак лише у 1925 році трамвайну лінію продовжили до Городоцької рогачки (початок вулиць Кульпарківської та Любінської), поблизу сучасного трамвайного депо. Звідси починався довоєнний маршрут N8, який через сучасний проспект Свободи виходив на прочаток вулиці Івана Франка. Наприкінці 20-х років минулого століття перед Городоцькою рогачкою з'явилось трамвайне депо, яке функціонує і до сьогодні. До того ж тоді від головного залізничного вокзалу починалось 7 трамвайних маршрутів, втім вже за рік їх число скоротилось до чотирьох. Також у 1931 році трамвайну колію було продовжено по вулиці Городоцькій. У повоєнні роки на головному залізничному вокзалі залишились тільки два маршрути: NN1 та 9 які набули звичної для усіх «кільцевої» конфігурації, з'єднуючи його із центром міста — за цим маршрутом вони ходять і досі. 1952 року на вулиці Шевченка з'явився трамвай N7, який з'єднав її з Погулянкою, щоправда тоді він їздив через вулицю Зелену. До 1969 року трамвайна мережа, яка прокладена у Залізничному районі набула звичного і фактично незмінного досі вигляду — було демонтовано трамвайну колію на Богданівку, натомість на вокзалі з'явився ще один маршрут — N6, а трамвай N7, який курсує з вулиці Шевченка до Погулянки почав ходити за маршрутом, до якого ми звикли. 1988 року було заплановано будівництво підземного трамваю, який би з'єднав головний залізничний вокзал Львова із центром міста, вулицею Шевченка та вулицею Леніна (суч. Личаківська), однак цей проєкт так і не вдалось втілити.
Тролейбуси
Залізничний район також був першим районом міста, який запровадив тролейбусне сполучення — у 1952 році, коли у місті запроваджувався цей вид транспорту, його перша лінія з'єднала головний залізничний вокзал із центром міста. Подальший розвиток тролейбусних ліній відображав розбудову району. До 1955 року тролейбусна лінія була прокладена вздовж вулиці Городоцької до зупинки Льотне поле, а до 1960 року її було продовжено до залізничної станції Скнилів — ця лінія функціонує і досі. До 1966 року започатковану нову тролейбусну лінію до вулиці (тролейбус N9), а до 1971 року з'являється тролейбус N10, який з'єднує Патона із центром міста, а тролейбусний маршрут набуває звичного вигляду — його продовжили до аеропорту — за цим маршрутом він незмінно курсує досі. До 1972 року було ліквідовано рух тролейбусів до головного залізничного вокзалу, натомість тролейбусна лінія пролягла по вул.. Терешкової (суч. Виговського) — від Патона до Кульпарківської. 1980 року тролейбусний рух розпочався вулицею Кульпарківською, по якій пролягає адміністративна межа між Залізничним та Франківським районом. Врешті у 1989 році тролейбусне сполучення з'являється на Левандівці — через вулицю Сяйво та Широку до — фактично тролейбусна мережа набуває сучасного вигляду — більше серйозних змін у ній не відбувалось.
Ринки, торгівля
Залізничний район має розвинуту торговельну мережу, яка включає в себе невеликі приватні магазини «біля дому», універсами, магазини побутової техніки, промислових товарів, тут представлено більшість торговельних мереж, які мають свої торгові точки у Львові — «Арсен», , та інші. Значна частина великих супермаркетів зосереджена на виїзді з міста поблизу вулиці Городоцької — тут знаходиться гіпермаркети , «Епіцентр».
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Tmk4Mk1pOGxSREFsT1VJbFJERWxPRU1sUkRBbFFqSWxSREVsT1RZbFJEQWxRakpmSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSkZKVVF3SlVKQlh5VkVNQ1U1UmlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ01pVkVNQ1ZDTkNWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ09TNXFjR2N2TWpNd2NIZ3RKVVF3SlRsQ0pVUXhKVGhESlVRd0pVSXlKVVF4SlRrMkpVUXdKVUl5WHlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsT1VZbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSWxSREFsUWpRbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREFsUWtRbFJEQWxRamdsUkRBbFFqa3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Ще одним важливим торговельним центром Львова є вулиці Виговського—Щирецька, де знаходиться найбільший у Львові промтоварний ринок, а віднедавна торговельно-розважальний центр «Південний», гіпермаркет а також гіпермаркет будівельних матеріалів «Нова лінія». Ринок заснував Петро Писарчук у 1996 році. Територія ринку відтоді значно розширилася, було побудовано 10 торговельних комплексів, супермаркети, продовольчий ринок, готель, церкву. На території ринку працює близько двох тисяч магазинів, медичний центр, спортивний комплекс і фітнес-центр, надаються нотаріальні, банківські і поштові послуги, працюють ресторани і численні кафе. За інформацією адміністрації ринку його щодня відвідує від 15 до 30 тисяч осіб. Діє медичний центр «Фіторія» із сучасною діагностичною технікою та каретами швидкої допомоги; Відкрито спортивний комплекс «Олімпік» для міні-футболу; тренажерні зали, басейн; Є готель «Південний», функціонує збудований у роки незалежності дитячий садочок «Дивосвіт» на 150 місць із чотириразовим харчуванням, сучасно обладнаний, із дошкільною програмою, що передбачає вивчення англійської мови. При садочку функціонують гуртки за різними тематичними напрямами. На «Південному» працює майже 17 тис. осіб, із них 2,5 тис. — представники малого й середнього бізнесу. Щодня від 15 до 30 тис. осіб відвідують цей торговий мегаполіс, який не має аналогів в Україні. На вулиці Люблінській, 92 є споруджений у 1985 році найбільший у Львові . З кінця 90-х років минулого століття на перетині вулиць Широкої та функціонує . 24 червня 2009 року значна частина ринку потерпіла внаслідок пожежі, яка виникла у торговельних рядах. На перетині вулиць Петлюри та від 70-х років минулого століття функціонує . На ринку працює близько 400 чоловік з 27 сіл, які розташовані поруч зі Львовом. У 2006–2009 рр. на територію ринку претендувало ТзОВ «Інтермаркет», власником якого був тодішній депутат Львівської міської ради , однак після тривалої боротьби приватним підприємцям вдалось відстояти своє право торгувати на ринку.
Також на вул. Кульпарківській, 226 А знаходиться найбільший у Західній Україні торгово-розважальний комлекс «Victoria Gardens», відкритий 29 жовтня 2016 року.
Промисловість
У радянські часи Залізничний район став лідером промислового виробництва Львова — саме тут знаходилось два найбільших за чисельністю працівників та обсягом виробництва підприємства Львова ВО «Електрон» (тепер Концерн Електрон) та ВО імені Леніна (тепер ДП ЛОРТА), окрім того в Залізничному районі було чимало інших підприємств радіоелектронної, харчової, деревообробної, машинобудівної промисловості. Однак в 90-ті роки значна частина підприємств або взагалі припинила існування, або ж суттєво скоротила обсяги свого виробництва а також чисельність працівників. Серед найважливіших та діючих підприємств району залишаються Концерн Електрон, , Львівський жиркомбінат, Львівський холодокомбінат, , хлібозавод N2. Концерн «Електрон» було створено на базі однойменного підприємства, яке виникло ще у 1957 році. Основними галузями, в яких працює підприємство є виробництво побутової техніки, матеріали для електроніки, полімерна індустрія, спеціальна техніка, інструментальне виробництво, автомобільне обладнання. До складу концерну входить 10 підприємств. 2011 року на території Науково-виробничого підприємства «КАРАТ» ДП ПАТ «КОНЦЕРН-ЕЛЕКТРОН» відкрито виробничу дільницю з промислового виробництва наногетероструктур різного призначення (для над'яскравих світлодіодів, концентраторних сонячних батарей та потужних НВЧ транзисторів).
Хоча ДП вже не випускає такої кількості продукції, як у 80-х роках минулого століття воно залишається одним з найбільших виробників радіоелектронної продукції. Підприємство пропонує спеціальну радіоелектронну апаратуру, універсальні осцилографи, товари народного споживання.
На території Залізничного району знаходяться два комунальних підприємства, які забезпечують гарячою водою та теплом місто Львів та . ЛКП «ЛЬвівтеплоенерго» було створене у липні 1965 року., зараз до його складу входять 112 котелень, 119 центральних теплових пункти та 430 кілометрів теплових мереж, ТЕЦ-1, ТЦ «Північна», ТЦ «Південна». Річна реалізація теплової енергії на підприємстві становить до 1300 тис. Гкал, виробництво електроенергії — до 65 млн кВт год. На підприємстві працює 2100 людей. реалізує в рік 320 тисяч Гкал на рік, на підприємстві працює 530 людей. Якщо «Залізничтеплоенерго» постачає тепло та гарячу воду у Залізничний район Львова, то «Львівтеплоенерго» — у всі інші райони міста.
У Залізничному районі Львова знаходиться ПАТ «Львівський холодокомбінат», який є найбільшим виробником морозива в Україні, яке реалізується під торговою маркою «ЛІМО». А з 2010 року підприємство розпочало виробництво заморожених напівфабрикатів пельменів та вареників. На Левандівці знаходиться ВАТ , який є виробником різноманітної сантехнічної продукції для ванн та кухонь. Підприємство засноване у 1956 році, на ньому працює 1101 чоловік.
ЗАТ «Львівський жиркомбінат» — одне з провідних підприємств олійножирової галузі України. Понад п'ятдесят років жиркомбінат спеціалізується на випуску високоякісних маргаринів, майонезів та жирів. Загалом, виробничі потужності комбінату по випуску маргаринової продукції становлять 200 тон на добу, з них 115 тон фасованої продукції. Основне обладнання цеху — це лінії англійського та німецького виробництва. Продукція реалізується під торговою маркою «Щедро» Окрім того на території району знаходиться чимало інших підприємств, серед них Львівський хлібзавод N2, меблева фабрика «Карпати» та інші.
Інформаційні технології
У 2009 році KPMG, одна з найвідоміших міжнародних аудиторських компаній, занесла Львів до списку 30 міст світу з найбільшим потенціалом розвитку інформаційних технологій.
У Залізничномуому районі розміщені офісні будівлі таких IT-компаній, як SoftServe з офісом на вулиці Садовій, 2а в бізнес-цетрі «Матриця» , на вулиці , 16, N-iX на вулиці , 32, GlobalLogic та на вулиці Шептицьких, 26 та інші.
Примітки
- Звіт про роботу Залізничної районної адміністрації у 2023 році
- . Архів оригіналу за 12 березня 2014. Процитовано 21 квітня 2012.
- . Архів оригіналу за 11 червня 2022. Процитовано 18 червня 2022.
- . Архів оригіналу за 18 листопада 2019. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 27 березня 2013. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 27 листопада 2010. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 29 грудня 2011. Процитовано 6 липня 2019.
- . Архів оригіналу за 4 вересня 2016. Процитовано 18 червня 2022.
- . Архів оригіналу за 16 лютого 2013. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 12 березня 2014. Процитовано 30 листопада 2012.
- . Архів оригіналу за 8 серпня 2020. Процитовано 21 квітня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://Zik.ua/ua/news/2010/10/01/247834[недоступне посилання]
- . Архів оригіналу за 5 лютого 2017.
- . Архів оригіналу за 14 квітня 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 30 квітня 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.dovidka.lviv.ua/index.php?cont=subch [ 12 березня 2014 у Wayback Machine.] &scid=42&page=1
- http://togezer.lviv.ua./index.php?id=753[недоступне посилання з липня 2019]
- http://yp.lviv.ua/inner_lviv/levandivka.html[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 15 грудня 2020. Процитовано 18 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Сирцов, Олександр (11 квітня 2012). . Львівська газета. Архів оригіналу за 24 вересня 2015. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 19 листопада 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.fakty.ictv.ua/ua/index/read-news/id/1446672
- http://www.moemisto.lviv.ua/index.php?option=com_content&view
- . Архів оригіналу за 2 листопада 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Сирцов, Олександр (10 квітня 2012). . Львівська газета. Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 10 травня 2012.
- . Архів оригіналу за 18 листопада 2010. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 16 лютого 2013. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 4 жовтня 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 2 січня 2016. Процитовано 29 листопада 2016.
- . Архів оригіналу за 30 квітня 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 12 травня 2021. Процитовано 18 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - http://www.novyny.lviv.ua/ekonomika/pryrist-obsyahiv-promyslovoho-vyrobnytstva-lvivshchyny-u-2012-zris-na-78.html[недоступне посилання з липня 2019]
- . Архів оригіналу за 20 жовтня 2011. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 5 березня 2016. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 5 квітня 2016. Процитовано 18 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 17 березня 2012. Процитовано 18 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 11 червня 2022. Процитовано 18 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 17 листопада 2012. Процитовано 10 травня 2012.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Події 2009 року, що змінили Львів. [ 3 січня 2010 у Wayback Machine.] Офіційний портал Львівської міської ради
Література
- Мельник Б. В. Вулицями старовинного Львова. — Вид. 2-ге, зі змінами. — Львів: Світ, 2002. — 273 с. —
- Таємниці міста Лева: книга для читання / О. Волосевич, О. Даниленко. — Львів: Аверс, 2004. — 356 с. —
- Назарук М. М. Львів у XX столітті: соціально-екологічний аналіз. — Львів: Українська академія друкарства, Видавничий центр ЛНУ ім. Івана Франка, 2008. — 348 с. —
- Історія Львова. У трьох томах / Я. Ісаєвич, М. Литвин, Ф. Стеблій. — Львів: Центр Європи, 2006. —
- Енциклопедія Львова. В 2-х томах / Андрій Козицький, Ігор Підкова. — Львів: Літопис, 2007—2008. — 653 (І том), 608 (ІІ том) с. — (І том), (ІІ том)
- Архітектура Львова: Час і стилі. XIII—XXI ст.. — Львів: Центр Європи, 2008. — 720 с. —
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Zalizni chnij rajo n odin iz rajoniv Lvivskoyi miskradi sho ohoplyuye teritoriyu pivdenno zahidnoyi chastini mista Lvova Levandivku Bilogorshu Sknilivok Signivku chastkovo Ryasne Klepariv Bogdanivku ta smt Rudne Zaliznichnij rajonGerb LvovaOsnovni daniKrayina UkrayinaMisto LvivNaselennya 124 730 01 01 2023 Geografichni koordinati 49 49 53 N 23 57 28 ENaseleni punkti smt RudneMapa rajonuRajonna vladaAdresa administraciyi m Lviv vul Vigovskogo 34 79022Golova RDA Irina ChilimovaMapaNazvaZaliznichnij rajon razom iz Shevchenkivskim odin iz dvoh rajoniv nazvu yakih ne minyali z radyanskih chasiv Vochevid vona pov yazana z tim sho rajon utvoreno navkolo zaliznici na jogo teritoriyi znahoditsya golovnij zaliznichnij vokzal a takozh ryad nevelikih stancij Okrim togo same v Zaliznichnomu rajoni zdebilshogo na Levandivci tradicijno meshkayut pracivniki Lvivskoyi zalizniciNaselennyaU Zaliznichnomu rajoni sposterigayetsya pritamanna dlya Lvova zagalom tendenciya do postupovogo skorochennya nayavnogo naselennya Kilkist naselennya Rik Cholovik2011 126 0202010 126 9312002 131 844 Skorochennya meshkanciv rajonu vidbuvayetsya yak za rahunok vishogo rivnya smertnosti nad narodzhuvanistyu tak i negativnogo saldo migraciyi Rik Narodilos Pomerlo Saldo2010 1242 1533 2912002 1484 1801 317 Shodo migracij to u sichni zhovtni 2008 roku za danimi Derzhkomstatu negativne saldo stanovilo 565 cholovik u sichni zhovtni 2011 roku negativne saldo sklalo lishe 261 cholovik Nacionalnij sklad Zaliznichnogo rajonu za perepisem naselennya 2001 r nacionalnist ukrayinci 89 0rosiyani 8 4polyaki 0 8bilorusi 0 4yevreyi 0 2virmeni 0 1inshi 0 5ne vkazali 0 6 Rozpodil nacionalnostej Zaliznichnogo rajonu za ridnoyu movoyu Nacionalnist Usogo osib Chastka Ridna movasvoyeyi nacionalnosti ukrayinska rosijskaosib osib osib ukrayinci 118 179 89 0 116 819 98 9 1 302 1 1rosiyani 11 170 8 4 10 042 89 9 1 117 10 0 polyaki 1 060 0 8 456 43 0 552 52 1 49 4 6bilorusi 583 0 4 142 24 4 161 27 6 277 47 5yevreyi 239 0 2 11 4 6 73 30 5 147 61 5virmeni 134 0 1 52 38 8 30 22 4 52 38 8moldovani 81 0 1 40 49 4 27 33 3 14 17 3tatari 59 0 0 23 39 0 12 20 3 24 40 7inshi 475 0 4 145 30 5 141 29 7 167 35 2ne vkazali 844 0 6 10 1 2 1 0 1IstoriyaZaliznichnij rajon utvorivsya na teritoriyah kolishnih sil Signivka Sknilivok nimeckoyi koloniyi Lovendorf suchasna Levandivka Bilogorsha odnak do skladu Lvova ci teritoriyi uvijshli vidnosno pizno u XIX HH stolittyah Najstarishoyu teritoriyeyu yaka roztashovana na mezhi Zaliznichnogo ta Shevchenkivskogo rajoniv ye Klepariv yakij vidomij she z HIII stolittya 1419 roku mishanin Andrij Klopper zasnuvav tut mayetok Kloppergof yakij zgodom transformuvavsya u Klepariv U XVI stolitti viniklo selo Sknilivok Persha zgadka pro koloniyu Lovendorf datuyetsya 1778 rokom Galicki zaliznici do 1897 r Odnak spravzhnij rozvitok ciyeyi teritoriyi rozpochavsya z 1861 roku pislya budivnictva zaliznici Peremishl Lviv yaka z yednala misto zi stoliceyu Avstro Ugorshini Vidnem Na misci suchasnogo golovnogo vokzalu Lvova postala persha budivlya zaliznichnoyi stanciyi Lviv A vzhe u 1866 roci bulo zbudovano Cherniveckij zaliznichnij vokzal na misci teperishnogo primiskogo vokzalu Takozh bula prokladena druga gilka zaliznici Lviv Chernivci yaka projshla teritoriyeyu sela Bogdanivka sho zgodom uvijshlo do Lvova Uzhe v 1895 roci golovnij zaliznichnij vokzal Lvova buv z yednanij iz centralnoyu chastinoyu mista tramvayem yak na kinnij tyazi tak i elektrichnim Nastupnim krokom do rozvitku Pivdenno zahidnoyi okolici Lvova stalo zvedennya u 1904 roci novoyi budivli zaliznichnogo vokzalu zaraz ce golovnij zaliznichnij vokzal Lvova Svogo chasu ce buv najsuchasnishij vokzal Yevropi U misti rozvivayetsya merezha tramvajnih kolij u zhovtni 1908 roku rozpochavsya ruh elektrichnogo tramvayu po vulici Yanivskij such Shevchenka Spochatku vin mav rozvorot za Yanivskim cvintarem odnak zgodom liniyu podovzhili i vona nabula suchasnogo viglyadu U 1914 roci naperedodni I svitovoyi vijni na Levandivci bulo zbudovano vijskovij aeroport Budivlya golovnogo Lvivskogo vokzalu duzhe postrazhdala pid chas I svitovoyi vijni 20 chervnya 1915 roku jogo pidpalili rosijski vijska a takozh vnaslidok ukrayinsko polskoyi vijni 1918 1919 rokiv Pasazhiri pershogo rejsu Gdansk Varshava Lviv i litak sho jogo zdijsniv 2 serpnya 1922 Uzhe v 1922 roci letovishe na Levandivci pochalo vikoristovuvatis yak civilne 2 serpnya 1922 roku na aeroport bulo zdijsneno pershij regulyarnij pasazhirskij rejs Litaki akcionernogo tovaristva Polska povitryana liniya stvorenogo specialno dlya obslugovuvannya cogo marshrutu zdijsnyuvali rejsi za marshrutom Gdansk Varshava Lviv U 20 30 ti roki provodilas intensivna zabudova sil yaki zgodom uvijdut do skladu Lvova Takozh tut zvodilis hrami yak greko tak i rimo katolicki Zokrema u 1923 roci na vulici Povitryanij bulo zbudovano Cerkvu svyatogo Andriya a na peretini suchasnih vulic Syajvo ta Shirokoyi bulo zvedeno derev yanij kostel Materi Bozhoyi Neustannoyi Pomochi a navproti nogo Narodnij dim tovaristva Prosvita 1946 roku kostel peretvorili na pravoslavnu cerkvu Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici yaku rozibrali u 1960 roci Do 1926 roku suchasna vulicya Shiroka nosila im ya Tarasa Shevchenka 1927 roku bula prokladena tramvajna koliya na Bogdanivku pislya II Svitovoyi vijni yiyi zaminila trolejbusna liniya Levandivske letovishe cherez mali rozmiri ne zadovolnyalo potrebi mista tomu vzhe u 1925 roci bulo virisheno zbuduvati nove letovishe poblizu sela Skniliv Budivnictvo zavershilos u 1929 roci z odnochasnim zakrittyam starogo aeroportu Letovishe na Sknilovi funkcionuye i dosi yak Mizhnarodnij aeroport Lviv imeni Danila Galickogo U 1931 roci selo Levandivka bulo vklyucheno do skladu Lvova 1 veresnya 1939 roku aeroport u Sknilovi zaznav avianalotu 30 bombarduvalnikiv 4 bombovogo polku Lyuftvaffe Yih prikrivali bombarduvalniki Avianaloti na lvivske letovishe ponovilis na pochatku chervnya 1941 roku do oficijnogo pochatku radyansko nimeckoyi vijni Vnaslidok avianalotiv bulo povnistyu znisheno lotne pole a takozh 264 radyanskih litaki Tozh nimcyam dovelos vlashtuvati timchasovij vijskovij aerodrom bilya Ryasnogo 1944 roku pislya zahoplennya Lvova Chervonoyu armiyeyu poloti rozpochalisya z Ryasnogo lishe piznishe zi Sknilova Takozh pid chas vijni poterpiv Lvivskij vokzal povnistyu jogo vidnoviti vdalos lishe u 1957 roci Z prihodom radyanskoyi vladi v okolicyah Lvova pochali diyati zagoni UPA yaki domagalis progoloshennya nezalezhnosti Ukrayini ta zvilnennya yiyi vid komunistichnoyi vladi 5 bereznya 1950 roku u seli Bilogorsha de perehovuvavsya komanduvach UPA Roman Shuhevich general Chuprinka vidbuvsya bij iz zagonom NKVD vnaslidok yakogo Shuhevich zaginuv U povoyenni roki pochinayetsya burhlive promislove budivnictvo okrim chislennih pidpriyemstv harchovoyi promislovosti yaki isnuvali tut she z dovoyennih rokiv ta riznomanitnih majsteren a chasto na yihnij bazi z yavlyayutsya novi pidpriyemstva radioelektronnoyi ta mashinobudivnoyi galuzej znachna chastina z nih vikonuye vijskovi zamovlennya Najbilshi pidpriyemstva VO Elektron teper Koncern Elektron VO imeni Lenina teper LORTA VO Biofizprilad VO Avtonavantazhuvach ta ryad inshih Na teritoriyi rajonu sformuvalis dvi promislovi zoni Signivka roztashovana vzdovzh vulici Gorodockoyi na viyizdi z mista ta Ryasne na teritoriyi Zaliznichnogo ta Shevchenkivskogo rajoniv de znahodyatsya znachni virobnichi potuzhnosti Na kozhnomu z cih pidpriyemstv pracyuvalo po kilka tisyach pracivnikiv Vodnochas u 1944 1946 roci vidbuvayetsya masove perejmenuvannya vulic z yavlyayutsya tipovi dlya radyanskih mist nazvi vulic na chest komunistichnih diyachiv U rajoni zakrivayut cerkvi yaki zalishilis z dovoyennih chasiv Natomist u 1950 h rokah na vulici Povitryanij z yavlyayetsya kinoteatr imeni Kocyubinskogo zgodom perejmenovanij u Zavdyaki nayavnosti Zaliznichnogo vokzalu vzhe u 1952 roci v rajoni z yavlyayetsya persha trolejbusna liniya yaka z yednuye lvivskij vokzal iz centrom mista a u 1953 roci trolejbusna liniya prodovzhena do Bogdanivki vulicya Okruzhna u 1955 roci do Lotnogo polya Fasad radyanskogo aerovokzalu 2004 U 1955 roci zavershuyetsya budivnictvo novogo primishennya Lvivskogo aeroportu Paralelno v rajoni vedetsya masove zhitlove budivnictvo u 50 h rokah HH stolittya z yavlyayutsya malopoverhovi budinki barachnogo tipu na Levandivci u 60 h rokah pochinayetsya masove zvedennya hrushovok na vulicyah Vigovskogo Lyublinskoyi Gorodockoyi Na pochatku 70 h rokiv za adresoyu vulicya Vigovskogo 1 zvoditsya pershij u Lvovi 9 poverhovij budinok U 70 80 rokah prodovzhuyetsya budivnictvo vzdovzh vulic Vigovskogo Kulparkivskoyi Patona odnak v 90 h rokah u zv yazku z ekonomichnoyu krizoyu vono praktichno pripinyayetsya 1974 roku zakladeno Sknilivskij park Z progoloshennyam nezalezhnosti Ukrayini v rajoni pochinayetsya masove perejmenuvannya vulic iz suto radyanskimi nazvami napriklad vulicya Valentini Tereshkovoyi 1 travnya mikrorajon Zhovtnevij Takozh u 90 h rokah v rajoni pochinayetsya masove budivnictvo cerkov na vulici Shirokij zbudovano greko katolicku cerkvu Voznesinnya Gospodnogo takozh na Levandivci zbudovano cerkvu Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici yaka nalezhit do UPC KP na vulici Golovatogo greko katolicku cerkvu Polozhennya Poyasa Presvyatoyi Bogorodici Na pochatku 1990 h rokiv bilsha chastina pidpriyemstv yaki pracyuvali na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu bankrutuye rajon vtrachaye svoye promislove znachennya Odnak vzhe u 1996 roci na vulici Vigovskogo vinikaye rinok Pivdennij yakij za kilka rokiv peretvoryuyetsya na najbilshij promtovarnij rinok Lvova 1997 roku vidkrito novij Primiskij vokzal sho daye zmogu istotno rozvantazhiti golovnij zaliznichnij vokzal Lvova 27 lipnya 2002 roku pid chas aviacijnogo svyata v Lvivskomu aeroportu zaznav katastrofi vinishuvach SU 27UB zaginulo 77 lyudej Cya katastrofa vvazhayetsya najbilshoyu pid chas aviashou u sviti U ramkah pidgotovki Lvova do Yevro 2012 bulo provedeno rekonstrukciyu aeroportu podovzheno zlitno posadkovu smugu yaka daye zmogu prijmati litaki vsih tipiv zbudovano novij aerovokzal 6 lyutogo 2012 roku aeroport distav novu nazvu Mizhnarodnij aeroport Lviv imeni Danila Galickogo 13 kvitnya 2012 roku Prezident Ukrayini Viktor Yanukovich ta UYeFA Mishel Platini urochisto vidkrili novij terminal aeroportu Osnovni vulici ta miscevostiVulicya Lyubinska na dilyanci mizh Budinkom mebliv i kinoteatrom Galichina Zaliznichnij rajon ohoplyuye znachnu chastinu Privokzalnoyi rajonu zabudovi kincya XIX pochatku HH stolittya yakij utvorivsya navkolo golovnogo zaliznichnogo vokzalu Okrim togo do jogo skladu vhodyat taki miscevosti Lvova Levandivka Bilogorsha Sknilivok Signivka a takozh chastkovo Bogdanivka Ryasne Klepariv Do skladu Zaliznichnogo rajonu takozh vhodit selishe Rudne yake teritorialno vidokremlene vid Lvova Pustomitivskim rajonom Viglyad z pivdennogo zahodu na Lviv Golovnoyu vuliceyu Zaliznichnogo rajonu ye chastina vulici Gorodockoyi vid cerkvi Svyatoyi Anni do mezhi mista Mezha rajonu utvorena vulicyami Shevchenka yaka vidokremlyuye jogo vid Shevchenkivskogo rajonu ta Kulparkivskoyu yaka vidokremlyuye vid Frankivskogo Takozh sered najvazhlivishih vulic rajonu Shiroka Povitryana Syajvo Levandivska usi na Levandivci a takozh Lyubinska Vigovskogo Patona Ryashivska Shodo ostannoyi to yiyi zaplanovano podovzhiti vid vulici Patona do Lyublinskoyi ta Naukovoyi dzherelo Pam yatniki pam yatni miscyaU 1971 roci u podvir yi Lvivskoyi SSh 75 imeni Lesi Ukrayinki bulo vidkrito pam yatnik poetesi Jogo avtorami ye skulptor Luka Biganich ta arhitektor Volodimir Blyusyuk Takozh na fasadi ciyeyi zh shkoli vstanovleno memorialnu tablicyu na chest Lesi Ukrayinki z citatoyu iz poemi V katakombah Na vulici Vigovskogo pered vhodom u misku komunalnu polikliniku 5 znahoditsya pam yatnik kosmonavtu Pam yatnik vstanovleno na chest pershoyi zhinki kosmonavta Valentini Tereshkovoyi im ya yakoyi do 1991 roku nosila vulicya Pam yatnik na teritoriyi muzeyu Takozh na vulici Vigovskogo pered rinkom Pivdennij na teritoriyi cerkvi vstanovleno pam yatnik zhertvam golodomoru genocidu ta deportacij HH stolittya U seli Bilogorsha na misci de zaginuv golovnokomanduvach UPA Roman Shuhevich roztashovanij muzej ta pam yatnik generalovi Na vulici Gorodockij 50 1989 roku pomistili memorialnu tablicyu yaka zasvidchuye sho tut u 1928 1937 h rokah meshkav vidatnij ukrayinskij poet Bogdan Igor Antonich Pam yatna doshka na chest Antonicha balkon na drugomu poversi nalezhav do jogo pomeshkannya Kultovi sporudiU Zaliznichnomu rajoni Lvova predstavleno hrami bilshosti osnovnih hristiyanskih konfesij Takozh v rajoni ye yedina diyucha u Lvovi sinagoga Znachna chastina hramiv zbudovana pislya 1990 roku UGKC Cerkva Svyatih Andriya i Josafata znahoditsya na Levandivci za adresoyu vul Checheta 1 Zbudovana u 1921 1924 rr za proyektom arhitektora Sergiya Timoshenka firma Ivana Levinskogo Pershij groshovij vnesok pozhertvuvav Mitropolit Andrej Sheptickij Pislya psevdosoboru 1946 r Hram sv Andriya i sv Josafata staye vlasnistyu UPC Lishe 12 grudnya 1989 r hram povernuto virnim UGKC Cerkva Polozhennya Poyasa Presvyatoyi Bogorodici znahoditsya za adresoyu vul Golovatogo 7 a zvedena naprikinci 90 h rokiv minulogo stolittya za proyektom arhitektora 3 sichnya 2011 roku pid chas Bogosluzhinnya v hrami Visokopreosvyashennij Arhiyepiskop Lvivskij Vladika Igor Voznyak osvyativ Ikonu Presvyatoyi Bogorodici z cinnoyu relikviyeyu chastinoyu poyasu sho bula prikladena do poyasu Bozhoyi Materi Hramove svyato vidznachayut 13 veresnya Cerkva Polozhennya Poyasa Presvyatoyi Bogorodici vul Golovatogo Cerkva Voznesinnya Gospodnogo znahoditsya za adresoyu vulicya Shiroka 81 a Narizhnij kamin u 1992 roci osvyativ arhiyepiskop Volodimir Sternyuk a budivnictvo zavershilos u 2002 roci Cerkva Neporochnogo Zachattya Presvyatoyi Bogorodici zbudovana u zahidnij chastini Bilogorshi u 2000 h rokah na misci odnojmennoyi kaplici zvedenoyi u 90 h rokah minulogo stolittya Cerkva Voskresinnya Hristovogo Signivka Budivnictvo rozpochalos u 1931 roci yak kostelu svyatih Petra i Pavla Zavershiti budovu tak i ne vdalos a za radyanskih chasiv yiyi bulo peretvoreno spochatku na sklad a potim na sportivnij zal U 1990 h rokah koli otec Meletij Ilchishin 1933 2001 rr utvoriv tut parafiyu budivlyu hramu bulo suttyevo perebudovano vul Petlyuri 32 znahoditsya na peretini vulic Simona Petlyuri ta Hram zbudovano za proyektom arhitektora Larisi Skorik Hram bulo zakladeno vlitku 1993 roku spochatku tut postala kaplicya a z 1996 roku rozpochalos budivnictvo cerkvi Pershe bogosluzhinnya v novomu hrami bulo provedeno 9 lipnya 2006 roku v den hramovogo svyata a naprikinci 2009 pochatku 2010 bulo vstanovleno ikonostas avtorom yakogo stav student IV kursu kafedri sakralnogo mistectva Lvivskoyi akademiyi mistectv A Sivak kerivnik R Vasilik Cerkva Vozdvizhennya Chesnogo Hresta Rudno Ye informaciya sho hram u Rudno bulo zakladeno she u XIX stolitti odnak suchasnogo viglyadu vin nabuv u 1815 roci Za radyanskoyi vladi hram buv diyuchij odnak z nastannyam nezalezhnosti jogo gromada povernulas do greko katolickoyi cerkvi Lvivska duhovna seminariya svyatogo Duha Rudno Koli naprikinci 80 h rokiv minulogo stolittya UGKC vijshla z pidpillya vinikla problema pidgotovki molodih svyashenikiv Oskilki povernuti stare primishennya na vulici Kopernika u Lvovi ne bulo zmogi to bulo virisheno vidnoviti navchannya majbutnih svyashenikiv u Rudnov primishenni kolishnogo pionerskogo taboru Oskilki voni ne buli pristosovani do postijnogo navchalnogo procesu to na pochatkah navit vzimku gotuvati yizhu u vijskovij peresuvnij kuhni Tak samo seminaristi zdijsnili kapitalnij remont primishen tut seminariya znahodilas do 2005 roku azh do svogo pereyizdu na vulicyu u nove primishennya Nini u Rudno v seminarijnih primishennyah perebuvaye pidgotovchij kurs Lvivskoyi duhovnoyi seminariyi svyatogo Duha roztashovanij u smt Rudno na vulici Dityachij 19 Jogo bulo zasnovano na perelomi 1950 60 h rokiv v privatnomu pomeshkanni odnak todi vin diyav yak pidpilnij Nevdovzi poruch monahi zveli novij budinok de pidpilnij monastir prodovzhiv svoyu diyalnist 1992 roku vijshov z pidpillya i poruch z nim postala Lvivska duhovna seminariya svyatogo Duha v monastiri oselilis monahi seminaristi 1995 roku tut vzhe bulo 15 monahiv 15 kvitnya 2000 roku vladika Lyubomir Guzar osvyativ monastirsku kaplicyu yiyi rozpis bulo zaversheno v 2001 roci PCU Pravoslavna Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici roztashovanij na vulici Shevchenka 205 Do 1939 roku tut znahodilas kaplicya yiyi zakrili u 40 h rokah HH stolittya a u 1958 roci perebuduvali pid zhitlovij budinok takozh tut buv punkt dobrovilnoyi narodnoyi druzhini ta apteka U veresni 1990 v budivli vidnovili bogosluzhinnya zgodom misceva gromada rekonstruyuvala hram yakij osvyatili u veresni 1994 roku Cerkva Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici na vulici Syajvo bula zakladena 21 veresnya 1991 roku na misci kolishnogo Kostelu Materi Bozhoyi Neustannoyi Pomochi Novij hram bulo zbudovano za proyektom arhitektora Romana Sivenkogo Cerkva Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici znahoditsya v smt Rudno za adresoyu vul Volodimira Velikogo 24 1935 roku tut bulo zbudovano rimo katolickij kostel pislya vijni jogo bulo peretvoreno na shkilnij sportzal 1990 roku za jogo oblashtuvannya vzyalasya pravoslavna gromada selisha 7 sichnya 1990 roku bulo vidpravleno pershe bogosluzhinnya odnak rekonstrukciya trivala azh do 1996 roku U 1997 1998 rokah bulo zvedeno novu dzvinicyu 2000 roku bulo zakladeno narizhnij kamin pid novij hram Cerkva Voznesinnya Gospodnogo perehrestya Lyubinskoyi Vigovskogo Cerkva Voznesinnya Gospodnogo znahoditsya na perehresti vulic Vigovskogo ta Lyubinskoyi 1998 roku tut bulo zakladeno kaplicyu piznishe yiyi perebuduvali u dvoyarusnij hram Cerkva Rizdva Presvyatoyi Bogorodici znahoditsya u Bilogorshi na vulici Novopovitryanij 21 Zbuduvali jogo u 1910 roci dlya potreb rimo katolickoyi gromadi sela odnak pislya vijni koli bilsha chastina rimo katolikiv viyihala do Polshi hram zakrili 1990 roku jogo peredali dlya potreb pravoslavnoyi gromadi yaka provela rekonstrukciyu hramu dobuduvala bani Cerkva svyatogo Arhistratiga Mihayila znahoditsya na Signivci poruch iz greko katolickoyu cerkvoyu Pravoslavna cerkva znahoditsya u staromu nevelikomu kosteli zbudovanomu 1850 roku nimeckimi kolonistami odnak jogo prikrasili velikimi cibulyastimi banyami Hram Blagovishennya Presvyatoyi Bogorodici znahoditsya na Patona 27 sho na vulici 4 ye odnim z najmenshih diyuchih hramiv Lvova Derev yanij hram Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici roztashovanij pered vhodom v TVC Rinok Pivdennij na vulici Vigovskogo Cerkva zbudovana na pochatku 2000 h rokiv u guculskomu stili Ekumenizm Kaplicya vsih Svyatih ukrayinskogo narodu sporudzhena do 1 yi richnici Sknilivskoyi tragediyi vul Aviacijna m Lviv sporudzhena u 2003 roci bilya vhodu na Sknilivske letovishe v pam yat pro zhertvi Sknilivskoyi tragediyi Avtor proyektu Igor Podolyak vnutrishnye ozdoblennya Markiyana ta Yuriya Miskiv Kaplicya osvyachena svyashenikami UGKC UPC KP UAPC UPC MP U lipni 2007 roku tut vstanovleno ikonu svyatogo Mikolaya pid pokrovom yakogo zobrazheno usih zagiblih na letovishi hudozhnik Mikola Soltis Protestantizm U Sknilivskih provulkah roztashovano primishennya religijnoyi gromadi misijnogo ruhu Yepifaniya Na Levandivci na vulici 26 a roztashovanij kompleks zaliv carstva Svidkiv Yegovi Yudayizm Na vulici Brativ Mihnovskih roztashovana sinagoga Budinok Aharona Karlinskogo v Izrayili diyucha sinagoga zbereglasya do nashih dniv razom z nastinnim zhivopisom v inter yeri lvivskoyi gebrejskoyi gromadi Pobudovana u 1924 r na vul Korolya Lyeshinskogo nini Mihnovskih 4 na koshti Blagodijnogo tovaristva Cari Gilad za proyektom arhitektora Teatri kinoteatri narodni domi Na vulici Gorodockij u budivli 36 za polskih chasiv mistivsya Katolickij dim i Malij Teatr komediyi do 1939 go tut buv kinoteatr a takozh restoran Yuzefa Kosiva vid povoyennih chasiv pracyuvav Lvivskij teatr muzichnoyi komediyi 1954 go jogo pereveli do Odesi natomist syudi z Odesi peremistivsya Rosijskij dramatichnij teatr zasnovanij 1931 roku Zgodom jogo reorganizuvali v teatr Prikarpatskogo vijskovogo okrugu potim ce buv teatr Zahidnogo operativnogo komanduvannya neshodavno jogo peredali u vlasnist mista Teper ce Lvivskij dramatichnij teatr imeni Lesi Ukrayinki Zbudovanij u 1978 roci kinoteatr Oktyabr zgodom Zhovten kolis najbilshij shirokoformatnij kinoteatr Zahidnoyi Ukrayini iz zalom na 800 misc Zaraz ne pracyuye Teper koli sporudu kinoteatru znosyat na vulici Povitryanij 20 znahoditsya vid 40 h rokiv HH stolittya spochatku imeni Mihajla Kocyubinskogo potim Suputnik vid 90 h rokiv Strilec Zaraz yak kinoteatr ne funkcionuye hocha ekran zberigsya Natomist u comu primishenni pracyuye nichnij klub Dali na vulici Gorodockij 295 vinik she v 1946 roci spochatku pid nazvoyu Metal Na pochatku 90 h rokiv pripiniv svoyu robotu Na pochatku vulici Shirokoyi znahoditsya zbudovanij she u 1920 h rokah narodnij dim Prosvita Vtim za radyanskih chasiv vin mav status budinku kulturi selisha Zhovtneve a vid pochatku 90 h rokiv znovu povernuv sobi istorichnu nazvu Na Patona znahoditsya zbudovanij she u 70 h rokah budinok kulturi derzhavnogo pidpriyemstva kolishnye VO imeni Lenina Odnak trivalij chas vin ne vikoristovuyetsya za bezposerednim priznachennyam tam ne maye ni svitla ni tepla a Lvivska miska rada domagayetsya perevedennya jogo u komunalnu vlasnist mista StadioniYaksho ne brati dro uvagi chislennih shkilnih stadioniv to yedinoyu profesijnoyu sportivnoyu arenoyu Zaliznichnogo rajonu ye roztashovanij na vulicya Patona Jogo bulo zbudovano she u 70 h rokah minulogo stolittya silami VO imeni Lenina teper LORTA yake roztashovane poruch Odnak za chasiv nezalezhnosti stadion perejshov u komunalnu vlasnist 2008 roku chastinu stadionu peredali v orendu FK Lviv Meriya uhvalila rishennya peredati ves stadion v orendu sportivnomu klubu Lviv Sokil potrapiv u derzhavnu cilovu programu pidgotovki do Yevro 2012 vin mav stati odnim z trenuvalnih poliv iz tribunami na 3000 misc FK Lviv brav na sebe zobov yazannya vklasti v jogo rekonstrukciyu majzhe 80 mln grn Odnak cherez byurokratichnu tyaganinu ta finansovi problemi klubu rekonstrukciya tak i ne pochalas Navchalni zakladiU Zaliznichnomu rajoni vsogo odin vishij navchalnih zakladiv III IV rivnya akreditaciyi Dnipropetrovskogo nacionalnogo universitetu zaliznichnogo transportu imeni akademika V Lazaryana 16 travnya 2017 u Wayback Machine U 1958 roci dlya studentiv zaochnikiv z metoyu nablizhennya miscya navchannya do miscya yih prozhivannya Vsesoyuznim zaochnim institutom inzheneriv zaliznichnogo transportu VZIIT na bazi Zagalnotehnichnogo fakultetu Lvivskogo poligrafichnogo institutu bulo zdijsneno nabir na specialnosti zaliznichnogo napryamu 1963 roku ci specialnosti buli peredani do Dnipropetrovskogo institutu inzheneriv zaliznichnogo transportu DIIT 1972 roku dlya studentiv zaochnikiv DIITom buv stvorenij navchalno konsultacijnij punkt NKP dlya studentiv bezvidrivnoyi formi navchannya u primishenni Lvivskogo tehnikumu zaliznichnogo transportu 10 kvitnya 2022 u Wayback Machine 1978 roku Lvivska zaliznicya vidilila primishennya dlya NKP u rajoni zaliznichnogo vokzalu Silami zaliznici buli obladnani lekcijni ta specializovani auditoriyi navchalni laboratoriyi 1996 roku z metoyu pokrashennya umov i yakosti pidgotovki inzhenernih kadriv dlya regionu roztashuvannya Lvivskoyi zaliznici nakazom rektora universitetu 236 vid 07 06 1996 roku za iniciativi ta pri dopomozi Lvivskoyi zaliznici i osobisto nachalnika zaliznici G M Kirpi bulo stvoreno Lvivskij fakultet z dennoyu formoyu navchannya studentiv Pershim dekanom Lvivskogo fakultetu buv k f m n docent Slabkovskij Irenej Semen Stepanovich Lvivskoyu zalizniceyu za adresoyu m Lviv vul Ivanni Blazhkevich 12A bulo zbudovano navchalnij korpus Usi sluzhbi brali najaktivnishu uchast v obladnanni specializovanih auditorij ta navchalnih laboratorij Natomist tut dosit shiroko predstavleni seredni specialni profesijni navchalni zakladi u tomu chisli privatni Zokrema tut pracyuye Zahidnij navchalno naukovij institut pidgotovki fahivciv i menedzheriv Lvivskij medichnij koledzh Monada Tehnikum dizajnu lvivskogo derzhavnogo institutu novitnihnologij ta upravlinnya im V Chornovola Lvivskij tehnikum m yasnoyi ta molochnoyi promislovosti nacionalnogo universitetu harchovih tehnologij Lvivskij profesijnij licej Lvivskij profesijnij licej komp yuternih tehnologij Lvivske mizhregionalne vishe profesijne uchilishe zaliznichnogo transportu Mizhregionalnij centr profesijno tehnichnoyi osviti hudozhnogo modelyuvannya ta dizajnu m Lvova Vodnochas u Zaliznichnomu rajoni ye shiroka merezha serednih zagalnoosvitnih ta specializovanih shkil ta gimnazij yaka vklyuchaye 12 serednih shkil ta odnu pochatkovu Lvivsku Ukrayinsku gumanitarnu gimnaziyu Lvivsku gimnaziyu Yevshan fiziko matematichnij licej pri LNU imeni Ivana Franka a takozh dityacho yunacku sportivnu shkolu N1 na vulici 4 ta CTK Levandivka Takozh v rajoni ye 18 dityachih sadochkiv v tomu chisli dva navchalno vihovni kompleksi shkola sadok Pozashkilna osvita v rajoni predstavlena Budinkom estetichnogo vihovannya ditej na vulici 4 MedicinaU Zaliznichnomu rajoni takozh nemaye velikih specializovanih likaren medichna dopomoga tut predstavlena kilkoma velikimi poliklinikami yaki rozrahovani na nadannya bazovoyi medichnoyi dopomogi meshkancyam rajonu merezheyu simejnih ambulatorij yaki roztashovani u mikrorajonah viddalenih vid poliklinik kilkoma ginekologichnimi poliknichnimi viddilennyami nizkoyu nevelikih privatnih medichnih zakladiv sered yakih najbilshe stomatologichnih kabinetiv V rajoni dovoli shiroko predstavlena vidomcha medicina peredusim medichni zakladi Lvivskoyi zaliznici vsi voni roztashovani na Levandivci Najbilshimi medichnimi zakladami Zaliznichnogo rajonu ye 5 a miska komunalna poliklinika poliklinika Lvivskoyi zaliznici 3 ya stomatologichna poliklinika ParkiU Zaliznichnomu rajoni Lvova ye tri veliki parki a takozh dekilka skveriv Levandivskij park bulo zakladeno u 1956 roci jogo plosha 3 7 gektari Do pochatku 90 h rokiv nazivavsya Zhovtnevij vidpovidno do radyanskoyi nazvi mikrorajonu Levandivka Na pochatku 90 h rokiv minulogo stolittya distav suchasnu nazvu Takozh na mezhi Levandivki ta Bilogorshi znahoditsya P yatij park svoyu nazvu vin distav na chest zaliznichnoyi stanciyi yaka roztashovana poruch Faktichno vin ye lisoparkom yakij vinik pid chas osvoyennya lisu yakij ye poruch z Bilogorsheyu Najmolodshim parkom u Zaliznichnomu rajoni Lvova ye Sknilivskij park yakij bulo zakladeno u 1974 roci vin zajmaye teritoriyu mizh vulicyami Vigovskogo Lyubinskoyu rinkom Pivdennij ta lvivskim letovishem imeni korolya Danila VodojmiNajbilshoyu vodojmoyu Zaliznichnogo rajonu ye Levandivske ozero yake v povoyenni roki bulo shtuchno utvorene na peretini suchasnih vulic Povitryanoyi ta Gankevicha vono ye shidnoyu mezheyu Staroyi Levandivki Shirina ozera 75 m dovzhina 300 m Zagalna plosha 22500m2 2 25ga U rezultati provedenih doslidzhen Levandivskogo ozera mozhna zrobiti visnovok sho vmist himichnih elementiv u vodi rekreacijnogo ozera ne perevishuye normativnih pokaznikiv i vono pridatne dlya kupannya Odnak reakciya na yih zagalnij vmist kozhnogo organizmu bude riznoyu i ne viklyucheni alergichni zahvoryuvannya shkiri Okrim togo na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu ye dekilka nevelikih ozer ta stavkiv zokrema dekorativne ozero plosheyu 2 4 gektari na vulici 2 dva stavki na vulici 4 ta 6 plosheyu 0 03 ta 1 15 ga vidpovidno stavok na vulici Shuhevicha u Bilogorshi plosheyu 0 2 gektari stavok na vulici 105 plosheyu 0 24 gektari a takozh stavok na vulici Okrim togo u Bilogorshi ye strumok yakij nalezhit do basejnu Dnistra TransportZaliznichnij transport Peron Golovnogo zaliznichnogo vokzalu 2007 Golovnij zaliznichnij vokzal Lvova ye najstarishim zaliznichnim vokzalom Lvova suchasna budivlya bula zbudovana u 1904 roci Vokzal roztashovanij za 2 5 kilometri vid istorichnogo centru Lvova Vokzal obslugovuye vsi poyizdi dalekogo ta miscevogo spoluchennya a takozh primiski poyizdi Krasnyanskogo Rava Ruskogo Sokalskogo ta Luckogo napryamkiv Sogodni vokzal maye 8 kolij 6 zaliv ochikuvannya Nad usima peronami vokzalu znahoditsya metalevo sklyanij debarkader jogo dva pivsferichni sklepinnya zrobleni z klepanoyi stali ta bronovanogo skla Zagalna dovzhina konstrukciyi 159 m shirina 69 m Natomist primiskij vokzal ye najmolodshoyu zaliznichnoyu stanciyeyu mista jogo zbudovano u 1996 roci za pivkilometra vid Golovnogo zaliznichnogo vokzalu na misci de kolis znahodivsya cherniveckij vokzal Primiskij vokzal obslugovuye elektropoyizdi Strijskogo Sambirskogo ta Mostiskogo napryamkiv Poruch iz primiskim vokzalom znahoditsya odin z najbilshih rinkiv Lvova Privokzalnij a takozh torgovelnij centr Skrinya Sortuvalna stanciya Klepariv znahoditsya na pivnich vid golovnogo zaliznichnogo vokzalu Na yiyi stini vmisheno memorialnu tablicyu v pam yat pro te sho cherez cyu stanciyu v 1942 1943 rokah vivezli do koncentracijnih taboriv ponad pivmiljona yevreyiv Stanciya Klepariv razom iz stanciyeyu Lviv utvoryuyut lvivskij vuzol i ob yednani yedinim tehnologichnim procesom Yedina stanciya na teritoriyi Lvova yaka z yednana z golovnim zaliznichnim vokzalom specialnim elektropoyizdom Lviv Klepariv yakij robit dva rejsi v napryamku Kleparova o 7 god 40 hv ta 19god 38 hv i u zvorotnomu o 8 god 18 hv i o 20 god 08 hv Roblyachi yedinu promizhnu zupinku Tovarna kontora i vitrachayuchi na dorogu 7 8 hvilin Na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu ye stanciyi Lviv Klepariv Skniliv Rudno Batarivka Rudno Aeroport Zaliznichnij rajon ye takozh i povitryanimi vorotami Lvova tut znahoditsya lvivskij aeroport imeni korolya Danila Galickogo 13 kvitnya 2012 roku za uchastyu prezidenta Ukrayini Viktora Yanukovicha ta UYeFA Mishelya Platini bulo vidkrito novij terminal Lvivskogo aeroportu Jogo bulo zbudovano v ramkah pidgotovki mista do Yevro 2012 okrim terminalu bulo rekonstrujovano zlitnu smugu aeroportu yiyi podovzhili na 800 metriv sho daye zmogu prijmati litaki usih klasiv Novij terminal aeroportu rozrahovanij na prijom 2000 pasazhiriv na godinu Vodnochas ce daye zmogu istotno zbilshiti kilkist rejsiv yaki prijmatime lvivskij aeroport imeni korolya Danila Galickogo Yaksho na moment vidkrittya aeroportu do Lvova litali 11 aviakompanij to lishe u 2012 roci zaplanovano vidkrittya 8 novih rejsiv u tomu chisli do Tel Avivu Baku Krakova Vroclava Shodo starogo terminalu Lvivskogo aeroportu yakij zbudovanij she v 50 ti roki minulogo stolittya to pid chas Yevro 2012 vin prijmatime pasazhiriv Shodo jogo vikoristannya v majbutnomu poki sho rishennya nemaye ye ideya rozmistiti tam muzej aviaciyi Avtostanciyi Formalno na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu ye dvi avtostanciyi Odnak faktichno pracyuye tilki odna N8 na ploshi Dvircevij poruch iz golovnim Zaliznichnim vokzalom Z neyi virushayut avtobusi dalnogo sliduvannya a takozh Sambirskogo Drogobickogo ta Strijskogo napryamkiv V ramkah rekonstrukciyi ploshi Dvircevoyi avtostanciyu zaplanovano zakriti zalishivshi na nij lishe avtobusi yaki yidut u kurortni mista Truskavec Shidnicyu Morshin natomist reshtu avtobusnih marshrutiv perenesti na avtovokzal na vulici Strijskij a takozh na vulicyu bilya supermarketu Epicentr tak samo Zaliznichnij rajon de bude oblashtovano novu avtostanciyu Gorodockogo napryamku Odnak zdijsniti cej plan poki sho ne vdalos Shodo avtostanciyi N3 yaka roztashovana na rinku Novij to tam zberigsya zal ochikuvannya pracyuyut kasi odnak avtobusi yaki b mali zvidti vidpravlyatis faktichno virushayut vid primiskogo vokzalu lishe zridka zayizhdayuchi na aavtostanciyu na Novomu rinku Avtobusi marshrutni taksi Zaliznichnij rajon maye rozvinutu merezhu marshrutnih taksi yaka ye chastinoyu zagalnomiskoyi transportnoyi sistemi Avtobusnim spoluchennyam ohopleni faktichno vsi chastini rajonu vklyuchno z takimi viddalenimi yak Bilogorsha ta selishe Rudno Tramvayi Oskilki same na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu znahoditsya lvivskij vokzal to same tut pochinalas persha tramvajna liniya v misti spochatku kinnogo a zgodom elektrichnogo tramvayu po vulici dali vniz po Gorodockij a takozh po vulici Sapyegi teper Stepana Banderi Takozh nedaleko vid vulici Gorodockoyi znahodilos pershe v misti U 1909 roci tramvajna koliya bula prokladena po vulici Yanivskij suchasna Shevchenka Odnak lishe u 1925 roci tramvajnu liniyu prodovzhili do Gorodockoyi rogachki pochatok vulic Kulparkivskoyi ta Lyubinskoyi poblizu suchasnogo tramvajnogo depo Zvidsi pochinavsya dovoyennij marshrut N8 yakij cherez suchasnij prospekt Svobodi vihodiv na prochatok vulici Ivana Franka Naprikinci 20 h rokiv minulogo stolittya pered Gorodockoyu rogachkoyu z yavilos tramvajne depo yake funkcionuye i do sogodni Do togo zh todi vid golovnogo zaliznichnogo vokzalu pochinalos 7 tramvajnih marshrutiv vtim vzhe za rik yih chislo skorotilos do chotiroh Takozh u 1931 roci tramvajnu koliyu bulo prodovzheno po vulici Gorodockij U povoyenni roki na golovnomu zaliznichnomu vokzali zalishilis tilki dva marshruti NN1 ta 9 yaki nabuli zvichnoyi dlya usih kilcevoyi konfiguraciyi z yednuyuchi jogo iz centrom mista za cim marshrutom voni hodyat i dosi 1952 roku na vulici Shevchenka z yavivsya tramvaj N7 yakij z yednav yiyi z Pogulyankoyu shopravda todi vin yizdiv cherez vulicyu Zelenu Do 1969 roku tramvajna merezha yaka prokladena u Zaliznichnomu rajoni nabula zvichnogo i faktichno nezminnogo dosi viglyadu bulo demontovano tramvajnu koliyu na Bogdanivku natomist na vokzali z yavivsya she odin marshrut N6 a tramvaj N7 yakij kursuye z vulici Shevchenka do Pogulyanki pochav hoditi za marshrutom do yakogo mi zvikli 1988 roku bulo zaplanovano budivnictvo pidzemnogo tramvayu yakij bi z yednav golovnij zaliznichnij vokzal Lvova iz centrom mista vuliceyu Shevchenka ta vuliceyu Lenina such Lichakivska odnak cej proyekt tak i ne vdalos vtiliti Trolejbusi Zaliznichnij rajon takozh buv pershim rajonom mista yakij zaprovadiv trolejbusne spoluchennya u 1952 roci koli u misti zaprovadzhuvavsya cej vid transportu jogo persha liniya z yednala golovnij zaliznichnij vokzal iz centrom mista Podalshij rozvitok trolejbusnih linij vidobrazhav rozbudovu rajonu Do 1955 roku trolejbusna liniya bula prokladena vzdovzh vulici Gorodockoyi do zupinki Lotne pole a do 1960 roku yiyi bulo prodovzheno do zaliznichnoyi stanciyi Skniliv cya liniya funkcionuye i dosi Do 1966 roku zapochatkovanu novu trolejbusnu liniyu do vulici trolejbus N9 a do 1971 roku z yavlyayetsya trolejbus N10 yakij z yednuye Patona iz centrom mista a trolejbusnij marshrut nabuvaye zvichnogo viglyadu jogo prodovzhili do aeroportu za cim marshrutom vin nezminno kursuye dosi Do 1972 roku bulo likvidovano ruh trolejbusiv do golovnogo zaliznichnogo vokzalu natomist trolejbusna liniya prolyagla po vul Tereshkovoyi such Vigovskogo vid Patona do Kulparkivskoyi 1980 roku trolejbusnij ruh rozpochavsya vuliceyu Kulparkivskoyu po yakij prolyagaye administrativna mezha mizh Zaliznichnim ta Frankivskim rajonom Vreshti u 1989 roci trolejbusne spoluchennya z yavlyayetsya na Levandivci cherez vulicyu Syajvo ta Shiroku do faktichno trolejbusna merezha nabuvaye suchasnogo viglyadu bilshe serjoznih zmin u nij ne vidbuvalos Rinki torgivlyaZaliznichnij rajon maye rozvinutu torgovelnu merezhu yaka vklyuchaye v sebe neveliki privatni magazini bilya domu universami magazini pobutovoyi tehniki promislovih tovariv tut predstavleno bilshist torgovelnih merezh yaki mayut svoyi torgovi tochki u Lvovi Arsen ta inshi Znachna chastina velikih supermarketiv zoseredzhena na viyizdi z mista poblizu vulici Gorodockoyi tut znahoditsya gipermarketi Epicentr Rinok Pivdennij She odnim vazhlivim torgovelnim centrom Lvova ye vulici Vigovskogo Shirecka de znahoditsya najbilshij u Lvovi promtovarnij rinok a vidnedavna torgovelno rozvazhalnij centr Pivdennij gipermarket a takozh gipermarket budivelnih materialiv Nova liniya Rinok zasnuvav Petro Pisarchuk u 1996 roci Teritoriya rinku vidtodi znachno rozshirilasya bulo pobudovano 10 torgovelnih kompleksiv supermarketi prodovolchij rinok gotel cerkvu Na teritoriyi rinku pracyuye blizko dvoh tisyach magaziniv medichnij centr sportivnij kompleks i fitnes centr nadayutsya notarialni bankivski i poshtovi poslugi pracyuyut restorani i chislenni kafe Za informaciyeyu administraciyi rinku jogo shodnya vidviduye vid 15 do 30 tisyach osib Diye medichnij centr Fitoriya iz suchasnoyu diagnostichnoyu tehnikoyu ta karetami shvidkoyi dopomogi Vidkrito sportivnij kompleks Olimpik dlya mini futbolu trenazherni zali basejn Ye gotel Pivdennij funkcionuye zbudovanij u roki nezalezhnosti dityachij sadochok Divosvit na 150 misc iz chotirirazovim harchuvannyam suchasno obladnanij iz doshkilnoyu programoyu sho peredbachaye vivchennya anglijskoyi movi Pri sadochku funkcionuyut gurtki za riznimi tematichnimi napryamami Na Pivdennomu pracyuye majzhe 17 tis osib iz nih 2 5 tis predstavniki malogo j serednogo biznesu Shodnya vid 15 do 30 tis osib vidviduyut cej torgovij megapolis yakij ne maye analogiv v Ukrayini Na vulici Lyublinskij 92 ye sporudzhenij u 1985 roci najbilshij u Lvovi Z kincya 90 h rokiv minulogo stolittya na peretini vulic Shirokoyi ta funkcionuye 24 chervnya 2009 roku znachna chastina rinku poterpila vnaslidok pozhezhi yaka vinikla u torgovelnih ryadah Na peretini vulic Petlyuri ta vid 70 h rokiv minulogo stolittya funkcionuye Na rinku pracyuye blizko 400 cholovik z 27 sil yaki roztashovani poruch zi Lvovom U 2006 2009 rr na teritoriyu rinku pretenduvalo TzOV Intermarket vlasnikom yakogo buv todishnij deputat Lvivskoyi miskoyi radi odnak pislya trivaloyi borotbi privatnim pidpriyemcyam vdalos vidstoyati svoye pravo torguvati na rinku Takozh na vul Kulparkivskij 226 A znahoditsya najbilshij u Zahidnij Ukrayini torgovo rozvazhalnij komleks Victoria Gardens vidkritij 29 zhovtnya 2016 roku PromislovistU radyanski chasi Zaliznichnij rajon stav liderom promislovogo virobnictva Lvova same tut znahodilos dva najbilshih za chiselnistyu pracivnikiv ta obsyagom virobnictva pidpriyemstva Lvova VO Elektron teper Koncern Elektron ta VO imeni Lenina teper DP LORTA okrim togo v Zaliznichnomu rajoni bulo chimalo inshih pidpriyemstv radioelektronnoyi harchovoyi derevoobrobnoyi mashinobudivnoyi promislovosti Odnak v 90 ti roki znachna chastina pidpriyemstv abo vzagali pripinila isnuvannya abo zh suttyevo skorotila obsyagi svogo virobnictva a takozh chiselnist pracivnikiv Sered najvazhlivishih ta diyuchih pidpriyemstv rajonu zalishayutsya Koncern Elektron Lvivskij zhirkombinat Lvivskij holodokombinat hlibozavod N2 Koncern Elektron bulo stvoreno na bazi odnojmennogo pidpriyemstva yake viniklo she u 1957 roci Osnovnimi galuzyami v yakih pracyuye pidpriyemstvo ye virobnictvo pobutovoyi tehniki materiali dlya elektroniki polimerna industriya specialna tehnika instrumentalne virobnictvo avtomobilne obladnannya Do skladu koncernu vhodit 10 pidpriyemstv 2011 roku na teritoriyi Naukovo virobnichogo pidpriyemstva KARAT DP PAT KONCERN ELEKTRON vidkrito virobnichu dilnicyu z promislovogo virobnictva nanogeterostruktur riznogo priznachennya dlya nad yaskravih svitlodiodiv koncentratornih sonyachnih batarej ta potuzhnih NVCh tranzistoriv Hocha DP vzhe ne vipuskaye takoyi kilkosti produkciyi yak u 80 h rokah minulogo stolittya vono zalishayetsya odnim z najbilshih virobnikiv radioelektronnoyi produkciyi Pidpriyemstvo proponuye specialnu radioelektronnu aparaturu universalni oscilografi tovari narodnogo spozhivannya Na teritoriyi Zaliznichnogo rajonu znahodyatsya dva komunalnih pidpriyemstva yaki zabezpechuyut garyachoyu vodoyu ta teplom misto Lviv ta LKP Lvivteploenergo bulo stvorene u lipni 1965 roku zaraz do jogo skladu vhodyat 112 kotelen 119 centralnih teplovih punkti ta 430 kilometriv teplovih merezh TEC 1 TC Pivnichna TC Pivdenna Richna realizaciya teplovoyi energiyi na pidpriyemstvi stanovit do 1300 tis Gkal virobnictvo elektroenergiyi do 65 mln kVt god Na pidpriyemstvi pracyuye 2100 lyudej realizuye v rik 320 tisyach Gkal na rik na pidpriyemstvi pracyuye 530 lyudej Yaksho Zaliznichteploenergo postachaye teplo ta garyachu vodu u Zaliznichnij rajon Lvova to Lvivteploenergo u vsi inshi rajoni mista U Zaliznichnomu rajoni Lvova znahoditsya PAT Lvivskij holodokombinat yakij ye najbilshim virobnikom moroziva v Ukrayini yake realizuyetsya pid torgovoyu markoyu LIMO A z 2010 roku pidpriyemstvo rozpochalo virobnictvo zamorozhenih napivfabrikativ pelmeniv ta varenikiv Na Levandivci znahoditsya VAT yakij ye virobnikom riznomanitnoyi santehnichnoyi produkciyi dlya vann ta kuhon Pidpriyemstvo zasnovane u 1956 roci na nomu pracyuye 1101 cholovik ZAT Lvivskij zhirkombinat odne z providnih pidpriyemstv olijnozhirovoyi galuzi Ukrayini Ponad p yatdesyat rokiv zhirkombinat specializuyetsya na vipusku visokoyakisnih margariniv majoneziv ta zhiriv Zagalom virobnichi potuzhnosti kombinatu po vipusku margarinovoyi produkciyi stanovlyat 200 ton na dobu z nih 115 ton fasovanoyi produkciyi Osnovne obladnannya cehu ce liniyi anglijskogo ta nimeckogo virobnictva Produkciya realizuyetsya pid torgovoyu markoyu Shedro Okrim togo na teritoriyi rajonu znahoditsya chimalo inshih pidpriyemstv sered nih Lvivskij hlibzavod N2 mebleva fabrika Karpati ta inshi Informacijni tehnologiyiBiznes centr Matricya U 2009 roci KPMG odna z najvidomishih mizhnarodnih auditorskih kompanij zanesla Lviv do spisku 30 mist svitu z najbilshim potencialom rozvitku informacijnih tehnologij U Zaliznichnomuomu rajoni rozmisheni ofisni budivli takih IT kompanij yak SoftServe z ofisom na vulici Sadovij 2a v biznes cetri Matricya na vulici 16 N iX na vulici 32 GlobalLogic ta na vulici Sheptickih 26 ta inshi PrimitkiZvit pro robotu Zaliznichnoyi rajonnoyi administraciyi u 2023 roci Arhiv originalu za 12 bereznya 2014 Procitovano 21 kvitnya 2012 Arhiv originalu za 11 chervnya 2022 Procitovano 18 chervnya 2022 Arhiv originalu za 18 listopada 2019 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 27 bereznya 2013 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 27 listopada 2010 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 29 grudnya 2011 Procitovano 6 lipnya 2019 Arhiv originalu za 4 veresnya 2016 Procitovano 18 chervnya 2022 Arhiv originalu za 16 lyutogo 2013 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 12 bereznya 2014 Procitovano 30 listopada 2012 Arhiv originalu za 8 serpnya 2020 Procitovano 21 kvitnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http Zik ua ua news 2010 10 01 247834 nedostupne posilannya Arhiv originalu za 5 lyutogo 2017 Arhiv originalu za 14 kvitnya 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 30 kvitnya 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www dovidka lviv ua index php cont subch 12 bereznya 2014 u Wayback Machine amp scid 42 amp page 1 http togezer lviv ua index php id 753 nedostupne posilannya z lipnya 2019 http yp lviv ua inner lviv levandivka html nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 15 grudnya 2020 Procitovano 18 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Sircov Oleksandr 11 kvitnya 2012 Lvivska gazeta Arhiv originalu za 24 veresnya 2015 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 19 listopada 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www fakty ictv ua ua index read news id 1446672 http www moemisto lviv ua index php option com content amp view Arhiv originalu za 2 listopada 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Sircov Oleksandr 10 kvitnya 2012 Lvivska gazeta Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 10 travnya 2012 Arhiv originalu za 18 listopada 2010 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 16 lyutogo 2013 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 4 zhovtnya 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 2 sichnya 2016 Procitovano 29 listopada 2016 Arhiv originalu za 30 kvitnya 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 12 travnya 2021 Procitovano 18 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya http www novyny lviv ua ekonomika pryrist obsyahiv promyslovoho vyrobnytstva lvivshchyny u 2012 zris na 78 html nedostupne posilannya z lipnya 2019 Arhiv originalu za 20 zhovtnya 2011 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 5 bereznya 2016 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 5 kvitnya 2016 Procitovano 18 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 17 bereznya 2012 Procitovano 18 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 11 chervnya 2022 Procitovano 18 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 17 listopada 2012 Procitovano 10 travnya 2012 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Podiyi 2009 roku sho zminili Lviv 3 sichnya 2010 u Wayback Machine Oficijnij portal Lvivskoyi miskoyi radiLiteraturaMelnik B V Vulicyami starovinnogo Lvova Vid 2 ge zi zminami Lviv Svit 2002 273 s ISBN 966 603 197 3 Tayemnici mista Leva kniga dlya chitannya O Volosevich O Danilenko Lviv Avers 2004 356 s ISBN 966 7466 90 6 Nazaruk M M Lviv u XX stolitti socialno ekologichnij analiz Lviv Ukrayinska akademiya drukarstva Vidavnichij centr LNU im Ivana Franka 2008 348 s ISBN 978 966 322 108 3 Istoriya Lvova U troh tomah Ya Isayevich M Litvin F Steblij Lviv Centr Yevropi 2006 ISBN 978 966 7022 58 7 Enciklopediya Lvova V 2 h tomah Andrij Kozickij Igor Pidkova Lviv Litopis 2007 2008 653 I tom 608 II tom s ISBN 966 7007 68 8 I tom ISBN 978 966 7007 69 0 II tom Arhitektura Lvova Chas i stili XIII XXI st Lviv Centr Yevropi 2008 720 s ISBN 978 966 7022 77 8