Леванді́вка — житловий масив у Залізничному районі на західній околиці Львова, відділений від інших районів залізничними магістралями. Розбудований із села, що ввійшло до меж міста 11 квітня 1930 року.
Левандівка Львів | ||||
Церква святих Андрія та Йосафата | ||||
Загальна інформація | ||||
---|---|---|---|---|
Країна | | |||
Район | Залізничний | |||
Адмінодиниця | Залізничний район | |||
Водойма | Левандівське озеро | |||
Поштовий індекс | 79025, 79052 | |||
Головні вулиці | Левандівська, Сяйво, Широка, Суботівська, Повітряна | |||
Підприємства | , холодокомбінат, , , | |||
Заклади освіти та культури | Львівське вище професійне художнє училище, Львівське міжрегіональне вище професійне училище залізничного транспорту, Народний дім, культурно-мистецький центр «Супутник», середні загальноосвітні школи № 64,65,67 | |||
Парк | Левандівський парк П'ятий Парк | |||
Забудова — малоповерхова початку XX століття (в тому числі дерев'яна), бараки і малоповерхові житлові будинки 1950-х років, багатоповерхівки 1960-х — 1980-х років (9 і 14 поверхів), багатоповерхівки 1990-х — 2010-х років (4 і 10 поверхів). У радянський час район заселявся передовсім залізничниками.
На території Левандівки є селище Жовтневе між Левандівським парком та Левандівським озером, назва якого у 1970-х та 1980-х переносилася на всю Левандівку.
Левандівкою проходить Головний європейський вододіл.
Історія
Є дві версії походження назви «Левандівка» (пол. Lewandówka). За однією з них, вона походить від прізвища колишніх дідичів Левандовських. За іншою версією, викладеною в «Щасливій історії» Надії Мориквас, назва походить від назви німецької колонії Льовендорф (нім. Löwendorf, буквальний переклад — «село левів»), яка існувала тут у XVIII столітті (перша згадка про колонію датується 1778 роком).
1861 року вздовж нинішньої вулиці Широкої проклали відвідний канал від Головного двірця Галицької залізниці імені Карла Людвіга до Білогорського потоку (басейн Дністра). Канал розділяв Левандівку на Верхню (південну) та Нижню (північну).
У східній частині Левандівки, на Янівських блонях, у XIX столітті був великий плац для муштри австрійської армії. У 1843 році на ньому відбулися перші у Львові кінні перегони. Іподром проіснував на цьому місці понад 40 років і пізніше був перенесений на місце автобусного заводу на вулиці Стрийській. 1912 року на його місці створили перше львівське летовище. У 1920-х роках його вирішили закрити, адже через забудову, яка оточувала аеропорт, він не мав можливості для розвитку. У 1929 році летовище перенесли на Скнилів, але в пам'ять про нього залишилася у назвах вулиць: Повітряна (колишня Льотнича), Пілотів, Пропелерна, Моторна, Планерна, Ангарна. 1931 року Левандівка увійшла до меж Львова. У наступному десятилітті з'явився план забудови колишнього летовища, але його реалізація розпочалася лише в 1950-х роках.
- Фрагмент мапи Львова 1929 року з позначенням аеропорту на Левандівці
- Фрагмент карти Львова з планом розбудови Левандівки (1930-ті)
- Панорама міжвоєнної Левандівки
-
У 1912 році почала діяльнсть філія польського гімнастичного товариства «Сокіл».
У 1923 році на вулиці Повітряній (на перетині з вулицею Чечета) збудували церкву святого Андрія за проектом українського архітектора Сергія Тимошенка. Згодом поблизу перехрестя сучасних вулиць Сяйво, Широкої та за проектом польського архітектора Генрика Заремби збудували дерев'яний костел Матері Божої Неустанної Помочі, а поруч нього — Народний дім товариства «Просвіта». 1946 року костел перетворили на православну церкву Покрови Пресвятої Богородиці, яку розібрали 1960-го.
По закінченню війни на Левандівці розпочали зводити будинки, але переважно барачного типу. У 1950-х — 1980-х роках район активно забудовували житлом, передовсім, для залізничників. У 1950-х роках почалася забудова "селища Жовтневого" одноповерховими з мансардами і двоповерховими блокованими будинками на дві квартири, виконаними за проектами архітекторів Генріха Швецького-Вінецького, Мирона Вендзиловича та Л. Тимченко, які вважались одними з найкращих та найкомфортніших у Львові. Будинки мали плоскі дахи, кутові заокруглені балкони, поєднання у погодженні балконів масиву цегляної кладки і металевих ґраток. Низька якість матеріалів та будівництва і подальші перебудови значною мірою спотворили задум архітекторів. 1950 року в цьому мікрорайоні також закладено парк, у якому поєднано регулярне та ландшафтне планування.
У 1976 році всю Левандівку офіційно назвали «Селищем Жовтневим».
У 1989 році в Жовтневе було прокладено тролейбусну лінію, відкриття якої відбулося 20 липня.
На поч. 1990-х років Жовтневе знову стало Левандівкою.
21 вересня 1991 року на місці розібраної у радянський час церкви Покрови Пресвятої Богородиці відбулося закладення першого каменя під нову православну церкву тієї ж назви, котра була збудована 1996 року за проектом архітектора Романа Сивенького. У 1993–2001 роках на вулиці Широкій збудовано греко-католицьку церкву Вознесіння Господнього.
На Левандівці свого часу мешкали Олександр Скоцень, Марія Мундяк, Володимир Яворський та Микола Княжицький.
Інфраструктура
З іншими частинами Львова Левандівка сполучена вулицями Сяйво, Левандівською та Курмановича.
Через мікрорайон проходить тролейбусний маршрут № 12 (тепер — № 32), а також має чимало автобусних маршрутів, відповідно до нової транспортної схеми, яка була запроваджена у Львові у 2012 році тут курсують міський автобус № 6Н, маршрутні таксі № 11, 13, 17, 18, 20, 23, 34, 43, а також приміські маршрути № 131, 1001.
На Левандівці функціонує 5 церков: Покрови Пресвятої Богородиці (ПЦУ), Вознесіння Господнього (УГКЦ), святих Андрія та Йосафата (УГКЦ), (УАПЦ) і . Також тут розташований Зал Царства Свідків Єгови.
-
- Церква Преображення Господнього
-
-
У мікрорайоні розташовані Львівський холодокомбінат, , , (протезний завод), ; діють Левандівський базар, супермаркети «Вопак», АТБ, «Watsons» та ТЦ «ВАМ». На Левандівці знаходиться 3-тя комунальна міська поліклініка та середні загальноосвітні школи № 65, 67, НВК «Гроно», Львівське вище професійне художнє училище, Львівське міжрегіональне вище професійне училище залізничного транспорту (колишнє ВПУ-52); діють Народний дім мікрорайону Левандівка та культурно-мистецький центр «Супутник». У школі № 67 відкрита секція кіокушинкай-карате.
До північної та північно-західної околиці Левандівки прилягає ландшафтний заказник місцевого значення «Торфовище Білогорща».
У культурі
У львівського художника Мартина Кітца, що створив багато пейзажів Львова, є полотно під назвою «Левандівка».
Левандівка згадується у «Коляді львівській» польського поета Мар'яна Гемара:
![]() | Na Lewandówce, W cichej kołyscy Dziecko maleńkie Jak ptaszyna kwili. Chodźci na palcach, Patrzci si wszyscy, Lwowski Pan Jezus Narodził si w tej chwili. | ![]() |
Фантасмагоричний образ Левандівки зображено у вірші «Епос про тридцять п'яту хату» в однойменній збірці Віктора Неборака 1999 року, коли в мікрорайон курсував тролейбус № 6:
![]() | А тепер мене запакували в шостий тролейбус між бабами сварливими і між хмільними щурами. Стежка долі моєї у хащах. На чатах мій дух. Мій життєпис у цьому місці заляпано ніччю, а соненько спить за горами, Суне сонний тарган, шиби — в папоротях і сузір'ях. Як парома, тягне його мотуззя електирки через міст, понад колії, в його череві — звір я, що від волі відвик. Весь я — згусток липкої електрики. За дверима зупинки — холодний тунель Левандівки з розгалуженнями в підземелля і навислими небесами. Тут почвари на перехрестях виймають з кишень візитівки і припалюють писки. Тут вулиці здерто пасами. Десь отут між фальшивими дороговказами, замаскувавшись під хату пенсійного залізничника, є палац Василіска, просяклий морфічними газами. Тут мене застає не перша й не друга вже ніченька. | ![]() |
«Левандівка» — назва однієї з пісень шансоньєра Гаріка Кричевського, в якій є декілька згадок про Левандівку:
![]() | Переехали на Левандовку В шестьдесят каком-то там году. Приютила мама Левандовка Всю мою веселую семью. Левандовка, жизнь моя воровка, Моя тяжелая судьба. Знает вся братва на Левандовке Хулигана Петю-цыганка. | ![]() |
Мікрорайон згадується у пісні «То є Львів» гурту «Скрябін»:
![]() | Дівка-Левандівка пахне поїздами, Мостами, переїздами і гострими словами… | ![]() |
Примітки
- Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 kwietnia 1930 r. o rozszerzeniu granic miasta Lwowa w województwie lwowskiem // Dziennik Ustaw. — 1930. — nr 35. — poz. 286. — S. 591—592. (пол.)
- Цицак І. На Левандівці неспокійно // Львівська пошта. — Вип. № 42 (780), четвер, 16 квітня 2009.
- Васютин В. Романтика «великої дороги» // Український тиждень. — Вип. № 31 (40) від 1 серпня 2008. з джерела 25 лютого 2013. Процитовано 13 серпня 2012.
- Long German Russian Village List (D. Wahl). leibbrandt.com (англ.). 2 травня 1999. оригіналу за 21 квітня 2010. Процитовано 7 січня 2022.
- Мельник І. Левандівка та Білогорща // Новий Погляд. — Вип. 30 вересня 2011 року.
- [1] [ 12 червня 2020 у Wayback Machine.] [2] [ 12 червня 2020 у Wayback Machine.]
- Трегубова Т., Мих Р. Львів. Архітектурно-історичний нарис. — Київ : Будівельник, 1989. — С. 198—199.
- . Архів оригіналу за 30 грудня 2013. Процитовано 7 лютого 2013.
- . Архів оригіналу за 25 квітня 2019. Процитовано 1 травня 2019.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Історія Львівського тролейбуса [ 22 вересня 2018 у Wayback Machine.] // Сайт «Львівський електротранспорт»
- Про сніжки та покаяння [ 5 квітня 2013 у Wayback Machine.] Микола Княжицький, Українська правда, Блоги
- Марта Кривецька (8 грудня 2011). Транспортна схема у Львові. zaxid.net. Zaxid.net. оригіналу за 26 квітня 2021. Процитовано 22 вересня 2018.
- СШ № 67 — зал клубу кіокушинкай-карате «Канку». kanku.org.ua. оригіналу за 17 вересня 2016. Процитовано 4 вересня 2016.
- СШ № 67 — зал клубу кіокушинкай-карате «Канку». zik.ua. ZIK. 30 жовтня 2019. оригіналу за 15 грудня 2019. Процитовано 30 жовтня 2019.
- . Архів оригіналу за 15 травня 2021. Процитовано 10 червня 2022.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Неборак В. Епос про тридцять п'яту хату: вибрані поезії. — Львів : Аз-Арт, 1999. — С. 14—15.
- Музей Шансона [ 23 січня 2009 у Wayback Machine.] (рос.)
- . Архів оригіналу за 24 липня 2013. Процитовано 23 вересня 2013.
Джерела
- Ілько Лемко. Левандівка // Львівська газета. — Вип. № 238 (308) від 28 грудня 2007.
- Ілько Лемко. Левандівка-2 // Львівська газета. — Вип. № 1 (309) від 3 січня 2008.
- Ілько Лемко. Левандівка-3. Білогорща. Городоцька // Львівська газета. — Вип. № 2 (310) від 10 січня 2008.
Посилання
- Львів зсередини: Левандівка [ 26 лютого 2009 у Wayback Machine.]
- Яремин блог: Левандівка [ 10 березня 2022 у Wayback Machine.]
- А міф про кримінальну Левандівку і досі живе... [ 22 вересня 2018 у Wayback Machine.]
- Як Левандівка мала свій аеродром [ 22 вересня 2018 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Levandi vka zhitlovij masiv u Zaliznichnomu rajoni na zahidnij okolici Lvova viddilenij vid inshih rajoniv zaliznichnimi magistralyami Rozbudovanij iz sela sho vvijshlo do mezh mista 11 kvitnya 1930 roku Levandivka LvivCerkva svyatih Andriya ta JosafataZagalna informaciyaKrayina UkrayinaRajon ZaliznichnijAdminodinicya Zaliznichnij rajonVodojma Levandivske ozeroPoshtovij indeks 79025 79052Golovni vulici Levandivska Syajvo Shiroka Subotivska PovitryanaPidpriyemstva holodokombinat Zakladi osviti ta kulturi Lvivske vishe profesijne hudozhnye uchilishe Lvivske mizhregionalne vishe profesijne uchilishe zaliznichnogo transportu Narodnij dim kulturno misteckij centr Suputnik seredni zagalnoosvitni shkoli 64 65 67Park Levandivskij park P yatij Park Zabudova malopoverhova pochatku XX stolittya v tomu chisli derev yana baraki i malopoverhovi zhitlovi budinki 1950 h rokiv bagatopoverhivki 1960 h 1980 h rokiv 9 i 14 poverhiv bagatopoverhivki 1990 h 2010 h rokiv 4 i 10 poverhiv U radyanskij chas rajon zaselyavsya peredovsim zaliznichnikami Na teritoriyi Levandivki ye selishe Zhovtneve mizh Levandivskim parkom ta Levandivskim ozerom nazva yakogo u 1970 h ta 1980 h perenosilasya na vsyu Levandivku Levandivkoyu prohodit Golovnij yevropejskij vododil IstoriyaYe dvi versiyi pohodzhennya nazvi Levandivka pol Lewandowka Za odniyeyu z nih vona pohodit vid prizvisha kolishnih didichiv Levandovskih Za inshoyu versiyeyu vikladenoyu v Shaslivij istoriyi Nadiyi Morikvas nazva pohodit vid nazvi nimeckoyi koloniyi Lovendorf nim Lowendorf bukvalnij pereklad selo leviv yaka isnuvala tut u XVIII stolitti persha zgadka pro koloniyu datuyetsya 1778 rokom 1861 roku vzdovzh ninishnoyi vulici Shirokoyi proklali vidvidnij kanal vid Golovnogo dvircya Galickoyi zaliznici imeni Karla Lyudviga do Bilogorskogo potoku basejn Dnistra Kanal rozdilyav Levandivku na Verhnyu pivdennu ta Nizhnyu pivnichnu U shidnij chastini Levandivki na Yanivskih blonyah u XIX stolitti buv velikij plac dlya mushtri avstrijskoyi armiyi U 1843 roci na nomu vidbulisya pershi u Lvovi kinni peregoni Ipodrom proisnuvav na comu misci ponad 40 rokiv i piznishe buv perenesenij na misce avtobusnogo zavodu na vulici Strijskij 1912 roku na jogo misci stvorili pershe lvivske letovishe U 1920 h rokah jogo virishili zakriti adzhe cherez zabudovu yaka otochuvala aeroport vin ne mav mozhlivosti dlya rozvitku U 1929 roci letovishe perenesli na Skniliv ale v pam yat pro nogo zalishilasya u nazvah vulic Povitryana kolishnya Lotnicha Pilotiv Propelerna Motorna Planerna Angarna 1931 roku Levandivka uvijshla do mezh Lvova U nastupnomu desyatilitti z yavivsya plan zabudovi kolishnogo letovisha ale jogo realizaciya rozpochalasya lishe v 1950 h rokah Fragment mapi Lvova 1929 roku z poznachennyam aeroportu na Levandivci Fragment karti Lvova z planom rozbudovi Levandivki 1930 ti Panorama mizhvoyennoyi Levandivki Kostel Materi Bozhoyi Neustannoyi Pomochi U 1912 roci pochala diyalnst filiya polskogo gimnastichnogo tovaristva Sokil U 1923 roci na vulici Povitryanij na peretini z vuliceyu Checheta zbuduvali cerkvu svyatogo Andriya za proektom ukrayinskogo arhitektora Sergiya Timoshenka Zgodom poblizu perehrestya suchasnih vulic Syajvo Shirokoyi ta za proektom polskogo arhitektora Genrika Zarembi zbuduvali derev yanij kostel Materi Bozhoyi Neustannoyi Pomochi a poruch nogo Narodnij dim tovaristva Prosvita 1946 roku kostel peretvorili na pravoslavnu cerkvu Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici yaku rozibrali 1960 go Po zakinchennyu vijni na Levandivci rozpochali zvoditi budinki ale perevazhno barachnogo tipu U 1950 h 1980 h rokah rajon aktivno zabudovuvali zhitlom peredovsim dlya zaliznichnikiv U 1950 h rokah pochalasya zabudova selisha Zhovtnevogo odnopoverhovimi z mansardami i dvopoverhovimi blokovanimi budinkami na dvi kvartiri vikonanimi za proektami arhitektoriv Genriha Shveckogo Vineckogo Mirona Vendzilovicha ta L Timchenko yaki vvazhalis odnimi z najkrashih ta najkomfortnishih u Lvovi Budinki mali ploski dahi kutovi zaokrugleni balkoni poyednannya u pogodzhenni balkoniv masivu ceglyanoyi kladki i metalevih gratok Nizka yakist materialiv ta budivnictva i podalshi perebudovi znachnoyu miroyu spotvorili zadum arhitektoriv 1950 roku v comu mikrorajoni takozh zakladeno park u yakomu poyednano regulyarne ta landshaftne planuvannya U 1976 roci vsyu Levandivku oficijno nazvali Selishem Zhovtnevim U 1989 roci v Zhovtneve bulo prokladeno trolejbusnu liniyu vidkrittya yakoyi vidbulosya 20 lipnya Na poch 1990 h rokiv Zhovtneve znovu stalo Levandivkoyu 21 veresnya 1991 roku na misci rozibranoyi u radyanskij chas cerkvi Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici vidbulosya zakladennya pershogo kamenya pid novu pravoslavnu cerkvu tiyeyi zh nazvi kotra bula zbudovana 1996 roku za proektom arhitektora Romana Sivenkogo U 1993 2001 rokah na vulici Shirokij zbudovano greko katolicku cerkvu Voznesinnya Gospodnogo Na Levandivci svogo chasu meshkali Oleksandr Skocen Mariya Mundyak Volodimir Yavorskij ta Mikola Knyazhickij InfrastrukturaZ inshimi chastinami Lvova Levandivka spoluchena vulicyami Syajvo Levandivskoyu ta Kurmanovicha Cherez mikrorajon prohodit trolejbusnij marshrut 12 teper 32 a takozh maye chimalo avtobusnih marshrutiv vidpovidno do novoyi transportnoyi shemi yaka bula zaprovadzhena u Lvovi u 2012 roci tut kursuyut miskij avtobus 6N marshrutni taksi 11 13 17 18 20 23 34 43 a takozh primiski marshruti 131 1001 Na Levandivci funkcionuye 5 cerkov Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici PCU Voznesinnya Gospodnogo UGKC svyatih Andriya ta Josafata UGKC UAPC i Takozh tut roztashovanij Zal Carstva Svidkiv Yegovi Cerkva Voznesinnya Gospodnogo Cerkva Preobrazhennya Gospodnogo Cerkva Pokrovi Presvyatoyi Bogorodici Cerkva Svyatogo Apostola Andriya i Svyashennomuchenika Josafata U mikrorajoni roztashovani Lvivskij holodokombinat proteznij zavod diyut Levandivskij bazar supermarketi Vopak ATB Watsons ta TC VAM Na Levandivci znahoditsya 3 tya komunalna miska poliklinika ta seredni zagalnoosvitni shkoli 65 67 NVK Grono Lvivske vishe profesijne hudozhnye uchilishe Lvivske mizhregionalne vishe profesijne uchilishe zaliznichnogo transportu kolishnye VPU 52 diyut Narodnij dim mikrorajonu Levandivka ta kulturno misteckij centr Suputnik U shkoli 67 vidkrita sekciya kiokushinkaj karate Do pivnichnoyi ta pivnichno zahidnoyi okolici Levandivki prilyagaye landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya Torfovishe Bilogorsha U kulturiU lvivskogo hudozhnika Martina Kitca sho stvoriv bagato pejzazhiv Lvova ye polotno pid nazvoyu Levandivka Levandivka zgaduyetsya u Kolyadi lvivskij polskogo poeta Mar yana Gemara Na Lewandowce W cichej kolyscy Dziecko malenkie Jak ptaszyna kwili Chodzci na palcach Patrzci si wszyscy Lwowski Pan Jezus Narodzil si w tej chwili Fantasmagorichnij obraz Levandivki zobrazheno u virshi Epos pro tridcyat p yatu hatu v odnojmennij zbirci Viktora Neboraka 1999 roku koli v mikrorajon kursuvav trolejbus 6 A teper mene zapakuvali v shostij trolejbus mizh babami svarlivimi i mizh hmilnimi shurami Stezhka doli moyeyi u hashah Na chatah mij duh Mij zhittyepis u comu misci zalyapano nichchyu a sonenko spit za gorami Sune sonnij targan shibi v paporotyah i suzir yah Yak paroma tyagne jogo motuzzya elektirki cherez mist ponad koliyi v jogo cherevi zvir ya sho vid voli vidvik Ves ya zgustok lipkoyi elektriki Za dverima zupinki holodnij tunel Levandivki z rozgaluzhennyami v pidzemellya i navislimi nebesami Tut pochvari na perehrestyah vijmayut z kishen vizitivki i pripalyuyut piski Tut vulici zderto pasami Des otut mizh falshivimi dorogovkazami zamaskuvavshis pid hatu pensijnogo zaliznichnika ye palac Vasiliska prosyaklij morfichnimi gazami Tut mene zastaye ne persha j ne druga vzhe nichenka Levandivka nazva odniyeyi z pisen shansonyera Garika Krichevskogo v yakij ye dekilka zgadok pro Levandivku Pereehali na Levandovku V shestdesyat kakom to tam godu Priyutila mama Levandovka Vsyu moyu veseluyu semyu Levandovka zhizn moya vorovka Moya tyazhelaya sudba Znaet vsya bratva na Levandovke Huligana Petyu cyganka Mikrorajon zgaduyetsya u pisni To ye Lviv gurtu Skryabin Divka Levandivka pahne poyizdami Mostami pereyizdami i gostrimi slovami PrimitkiRozporzadzenie Rady Ministrow z dnia 11 kwietnia 1930 r o rozszerzeniu granic miasta Lwowa w wojewodztwie lwowskiem Dziennik Ustaw 1930 nr 35 poz 286 S 591 592 pol Cicak I Na Levandivci nespokijno Lvivska poshta Vip 42 780 chetver 16 kvitnya 2009 Vasyutin V Romantika velikoyi dorogi Ukrayinskij tizhden Vip 31 40 vid 1 serpnya 2008 z dzherela 25 lyutogo 2013 Procitovano 13 serpnya 2012 Long German Russian Village List D Wahl leibbrandt com angl 2 travnya 1999 originalu za 21 kvitnya 2010 Procitovano 7 sichnya 2022 Melnik I Levandivka ta Bilogorsha Novij Poglyad Vip 30 veresnya 2011 roku 1 12 chervnya 2020 u Wayback Machine 2 12 chervnya 2020 u Wayback Machine Tregubova T Mih R Lviv Arhitekturno istorichnij naris Kiyiv Budivelnik 1989 S 198 199 Arhiv originalu za 30 grudnya 2013 Procitovano 7 lyutogo 2013 Arhiv originalu za 25 kvitnya 2019 Procitovano 1 travnya 2019 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Istoriya Lvivskogo trolejbusa 22 veresnya 2018 u Wayback Machine Sajt Lvivskij elektrotransport Pro snizhki ta pokayannya 5 kvitnya 2013 u Wayback Machine Mikola Knyazhickij Ukrayinska pravda Blogi Marta Krivecka 8 grudnya 2011 Transportna shema u Lvovi zaxid net Zaxid net originalu za 26 kvitnya 2021 Procitovano 22 veresnya 2018 SSh 67 zal klubu kiokushinkaj karate Kanku kanku org ua originalu za 17 veresnya 2016 Procitovano 4 veresnya 2016 SSh 67 zal klubu kiokushinkaj karate Kanku zik ua ZIK 30 zhovtnya 2019 originalu za 15 grudnya 2019 Procitovano 30 zhovtnya 2019 Arhiv originalu za 15 travnya 2021 Procitovano 10 chervnya 2022 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Neborak V Epos pro tridcyat p yatu hatu vibrani poeziyi Lviv Az Art 1999 S 14 15 Muzej Shansona 23 sichnya 2009 u Wayback Machine ros Arhiv originalu za 24 lipnya 2013 Procitovano 23 veresnya 2013 DzherelaLevandivka u sestrinskih VikiproyektahPortal Lviv Ilko Lemko Levandivka Lvivska gazeta Vip 238 308 vid 28 grudnya 2007 Ilko Lemko Levandivka 2 Lvivska gazeta Vip 1 309 vid 3 sichnya 2008 Ilko Lemko Levandivka 3 Bilogorsha Gorodocka Lvivska gazeta Vip 2 310 vid 10 sichnya 2008 PosilannyaLviv zseredini Levandivka 26 lyutogo 2009 u Wayback Machine Yaremin blog Levandivka 10 bereznya 2022 u Wayback Machine A mif pro kriminalnu Levandivku i dosi zhive 22 veresnya 2018 u Wayback Machine Yak Levandivka mala svij aerodrom 22 veresnya 2018 u Wayback Machine