Не́нецький автоно́мний о́круг (рос. Ненецкий автономный округ; нен. Ненёцие автономной ӈокрук) — суб'єкт Російської Федерації (у складі Архангельської області), входить до складу Північно-Західного федерального округу.
Ненецький автономний округ | |||
---|---|---|---|
рос. Ненецкий автономный округ Ненёцие автономной ӈокрук | |||
![]() | |||
| |||
Країна | |||
Фед. округ | Північно-Західний | ||
Адмін. центр | Нар'ян-Мар | ||
Глава | d | ||
Дата утворення | 1929 | ||
Оф. вебсайт | adm-nao.ru(рос.) | ||
Географія | |||
Координати | 68°50′ пн. ш. 54°50′ сх. д. / 68.833° пн. ш. 54.833° сх. д. | ||
Площа | 176 700 км² () | ||
• внутр. вод | 10,1 % | ||
Часовий пояс | MSK () | ||
Населення | |||
Чисельність | 42642 (01.01.2011) (84-й) (2011) | ||
Густота | 0,24 осіб/км² | ||
Оф. мови | російська і ненецька мова | ||
Економіка | |||
Економ. район | Північний | ||
Коди | |||
ISO 3166-2 | RU-NEN | ||
ЗКАТО | 11 100 | ||
Суб'єкта РФ | 83 | ||
Телефонний | (+7) | ||
Карти | |||
| |||
|
Адміністративний центр — місто Нар'ян-Мар.
Межує на півдні з Республікою Комі, на південному заході — з Архангельською областю, на північному сході — з Ямало-Ненецьким автономним округом.
Найменший за населенням суб'єкт Російської Федерації. Станом на 2017 рік за середньою зарплатою працівників (80 тис. рублів на місяць) регіон посідає друге місце в Росії після Чукотського автономного округу.
Географічне положення
Ненецький автономний округ розташований на півночі Східно-Європейської рівнини, більша його частина розташована за Полярним колом. Включає острови Колгуєв і Вайгач, півострів Канін. Омивається Білим, Баренцевим, Печорським і Карськими морями Північного Льодовитого океану.
Природні умови
Рельєф території в основному рівнинний; виділяються стародавній Тіманський кряж і хребет Пай-Хой (висота до 467 м), заболочені ділянки Великоземельської і тундри. Головна річка — Печора. На території Ненецького автономного округу є густа мережа невеликих річок і дрібних озер, нерідко сполучених короткими протоками. На території Ненецького автономного округу поширені тундро- і торф'яно-глеєві ґрунти.
У геологічно територія НАО належить двом різновіковим докембрійськім осадковим плитам: Російській і . Умовна межа між ними збігається із зоною західно-тиманських глибинних розломів.
Плити мають двоповерхову будову: нижній поверх — інтенсивно дислокований складчастий фундамент, верхній — полого залягаючий, слабо дислокований осадковий чохол. Формування кристалічного фундаменту Російської плити завершилося вже в середньому протерозої, складчастого фундаменту Печорської плити — в другій половині протерозою (балтійська складчастість). Обидва фундаменти після свого формування піддалися неодноразовим перетворенням, були розбиті розломами, одні ділянки піднялися, інші, навпаки, занурилися. Наслідком цього є дуже нерівна поверхня фундаментів.
Клімат
Клімат суворий: середня температура січня від −12 °C на південному заході до −22 °C на північному сході, середня температура липня від +6 °C на півночі до +13 °C на півдні; кількість опадів — близько 350 мм на рік; багаторічна мерзлота.
Ненецький округ зазнає систематичне вторгнення атлантичних та арктичних повітряних мас. Часта зміна повітряних мас — причина постійної мінливості погоди. Взимку і восени переважають вітри з південною складовою, а влітку — північні і північно-східні, обумовлені вторгненням холодного арктичного повітря на нагрітий материк, де атмосферний тиск в цей час знижений.
Температура повітря в літній період визначається величиною сонячної радіації і тому закономірно підвищується з півночі на південь. Середня температура липня в Нар'ян-Марі становить +12° С. У холодну половину року основним чинником температурного режиму є перенесення тепла з Атлантики, тому виразно виражено пониження температури із заходу на схід. Середня температура січня в Нар'ян-Марі −16° С, зима триває в середньому 220—240 днів. Вся територія округу розташована в зоні надмірного зволоження. Річна кількість опадів коливається від 400 мм (на узбережжі морів і на арктичних островах) до 700 мм. Мінімум опадів спостерігається в лютому, максимум — в серпні — вересні. Не менше 30 % опадів випадає у вигляді снігу, присутня багаторічна мерзлота.
Гідрографія
Територія округу омивається на заході водами Білого, на півночі Баренцева і Печорського, на північному сході Карського морів, створюючими численні затоки — губи: Мезенську, , , Печорську, і ін.
Характерні густа річкова мережа (в середньому 0,53 км на 1 км² площі), велика кількість озер. Річки відносяться до басейнів морів Північного Льодовитого океану, мають в основному рівнинний характер, а на кряжах — порожистий. Живлення переважно талими сніговими водами (до 75 % стоку). Дощові води мають підлегле значення (15—20 % стоку), частка підземних вод становить 5—10 % або практично відсутня. Розподіл стоку носить різко виражену сезонність з літньою і зимовою меженью, великими весняними і незначними осінніми паводками. Тривалість льодоставу 7—8 місяців. Товщина льоду до кінця зими досягає 0,7—1,2 м, а невеликі тундрові річки промерзають до дна.
Серед річок особливе місце займає річка Печора, в межах округу знаходиться її пониззя (220 км) з обширною дельтою. Глибини дозволяють морським судам підніматися до Нар'ян-Мара. По водності Печора поступається в європейській частині Росії тільки Волзі. Значними річками є також , Ома, , , , , Чорна, , , Кара, а також притоки Печори — Сула, , Лая, Колва, Адзьва.
Серед озер виділяються Голодна Губа (186 км²), системи озер: , , і ін. Більшість озер дрібні з площею водного дзеркала до 3 км² і середніми глибинами 0,5—3 м, рідше 4—5 м. Улоговини озер в основному залишково-льодовикового і термокарстового походження, в долинах річок — реліктові озера-стариці. Болота займають 5—6 %, на узбережжі до 10—20 % території. Глибина їх від 0,5 до 2 м. Основні типи боліт: горбисті (плоско- і крупнобугристі) і верхові сфагнові грядово-мочажінні атмосферного живлення, заплавні низинні ґрунтового живлення і перехідні сфагнові. Потужність торф'яних покладів горбистих боліт досягає 3—5 м. Підземні води, за винятком району м. Нар'ян-Мара, вивчені недостатньо.
Земельні ресурси
Земельний фонд округу на 1 січня 1999 р. склав 17 681 048 га. Він розподілений по наступних категоріях: землі сільськогосподарського призначення — 16 799,3 тис. га (95,01 %); землі населених пунктів — 12,4 тис. га (0,07 %); землі підприємств промисловості, транспорту і іншого несільськогосподарського призначення — 39,8 тис. га (0,23 %); землі природоохоронного призначення — 2,0 тис. га (0,01 %); землі запасу — 827,5 тис. га (4,68 %). Площа сільськогосподарських угідь (сінокоси, пасовища, рілля) становить 25,9 тис. га, або менше 0,15 % у структурі земельного фонду округу. Лісами зайнято 847,8 тис. га (4,8 %), болотами — 1089,3 тис.(6,2 %), під водою — 1000,4 тис. га (5,66 %). На оленячі пасовища припадає 13 202,2 тис. га (74,67 %).
Ґрунти
Залежно від біокліматичних умов, рельєфу, характеру ґрунтоутворюючих порід, глибини поверхневих вод розрізняють такі основні типи тундрових ґрунтів: аркто-тундрові глєєваті, тундрові примітивні, тундрові поверхньо-глєєві, торф'яно-болотні, дернові. На піщаних і супіщаних породах в умовах хорошого дренажу формуються тундрові опідзоленні ілювіально-гумусові ґрунти. Аркто-тундрові глєєваті зустрічаються на острові Вайгач і узбережжі Карського моря, тундрові примітивні — у верхній частині схилів , тундрові поверхньо-глєєві, як і торф'яно-болотні, широко поширені на території всього округу. На південному заході округу в підзоні північної тайги формується підзолисті глєєв-підзолісті ґрунти та ілювіально-залізисто-гумусові підзоли.
Ґрунтоутворюючий процес обумовлений низькими температурами, коротким літом, широким розповсюдженням багаторічних мерзлих порід і розвивається за глєєво-болотяним типом. Хімічне вивітрювання протікає слабо, а луги, що при цьому вивільняються, вимиваються з ґрунту, і він бідний на кальцій, натрій, калій, але збагачений залізом і алюмінієм. Нестача кисню та надмірна волога утрудняють розкладання рослинних залишків, які поволі накопичуються у вигляді торфу.
Рослинність
Територія розташована в зонах тундри (76,6 %), лісотундри (15,4 %), південно-західна частина — в підзоні північної тайги (8 %). У зоні тундри виділяються підзони арктичної (4,9 %), гірської (3,5 %), північної (10,3 %), південної (57,9 %) тундри.
У підзоні арктичної тундри (узбережжя Карського моря і острів Вайгач) рослинність не утворює суцільного покриву. Промерзлий ґрунт звільняється (на сухих ґрунтах) від снігу сильними вітрами, розтріскується, і поверхня тундри розбивається на окремі багатокутники (полігони). Рослинність складається значною мірою з мохів і лишайників, трав: дрібних осок, злаків, пухівки, а також стланцевих форм чагарників.
У підзоні гірської тундри основний фон створюють осоково-лишайникові асоціації і чагарники з верби і карликової берези, що стеляться по землі.
охоплює північ Малоземельської тундри, у Великоземельській тундрі приурочена до крупних височин, південних схилаів хребта Пай-Хой. Тут моховий і лишайниковий покрив зімкнуті, з'являються чагарники з карликових беріз, низькорослих видів верб. Значні площі займають трав'яний-осокові болота, в долинах річок і струмків зустрічаються вербняки і тундрові луговини з рясним багатовидовим різнотрав'ям і злаками.
У підзоні південної тундри великі площі покриті чагарниками карликової берези, а також різними видами верб, багульника, ялівцю. Розвинений моховий і лишайниковий покрив, широко представлені чагарники, різнотрав'я, болотяні рослинні комплекси. У зоні лісотундри з'являється на вододілах рідколісна, а в долинах річок і на південних схилах горбів островами деревна рослинність: низькорослі ялини і берези, рідше модрини, що чергуються з ділянками тундри і боліт.
Для підзони північної тайги характерна наявність значних масивів зімкнутої деревної рослинності з переважанням ялинових і ялиново-березових лісів, по піщаних терасах річок і на болотах росте сосна. У заплавах річок ділянки з труднопрохідними чагарниками з різних видів верби і вільхи чергуються з осоковими болотами і лугами. На тундрових луговинах і лайдах виростають злаки (вейникі, мятліки, лісохвост, червона овсяниця) з домішкою різнотрав'я.
На території округу зустрічаються понад 600 видів квіткових рослин, декількох сотів видів мохів і лишайників. У прибережних морських водах з макрофітов, які представлені тут водоростями (близько 80 видів), переважають бурі водорості, в річках і проточних озерах — осока, хвощі і . У річковому фітопланктоні домінують діатомові і сине-зелені, а в озерах — зелені і діатомові водорості.
У флорі широко поширені види північних груп, достатньо широко — тайгові види. Серед квіткових переважають злакові, , осокові, вербові. При антропогенних діях на рослинний покрив тундри відбувається заміщення чагарників, мохів і лишайників травами, що формують вторинний рослинний покрив. Найбільші площі з вторинною рослинністю зустрічаються в Великоземельської тундрі, в районах геологорозвідувальних і нафтогазодобичних робіт.
Флора багата різноманітними їстівними рослинами: ягодами, їстівними травами. Найбільше значення мають морошка, лохина, брусниця, чорниця, . У лісотундрової зоні по долинах річок і в тайговій зоні ростуть смородина червона і чорна, жимолость, зустрічаються малина, суниця, шипшина. У теплі роки визрівають черемха і горобина, а на півдні Малоземельної тундри і в Каніно-Тиман'ї — журавлина. Використовуються в їжу щавель, дику цибулю та інші лугові рослини.
Багаті ресурси кормових рослин заплавних лугів — злаків, бобів, різнотрав'я, осок; значні запаси лишайників на оленячих пасовищах — , ; повсюдно виростають лікарські рослини.
На території округу зустрічається понад 100 видів капелюшних грибів. Видовий склад їх збільшується в напрямі з півночі на південь. У північній тундрі з їстівних ростуть сироїжки, , , сухі , південніше з'являються , в лісотундрі і тайзі — , рижки, , білі та інші.
Тваринний світ
Представлений мешканцями тундри, тайги, арктичних пустель. Численні водні безхребетні: інфузорії, , олігохети, нематоди, коловертки, нижчі ракоподібні, молюски і ін. Різноманітний видовий склад комах, величезна кількість кровоссальних: комарів, мошок, оводів.
Риби. З круглоротих зустрічається мінога. У річках і озерах водиться понад 30 видів риб. З прохідних — сьомга, омуль та інші; з напівпрохідних — нельма, сиг, ряпушка; з туводних (місцевих) — щука, в'язь, , окунь, минь, пелядь, харіус та інші. У прибережних морях — оселедець, , камбала, сайка, корюшка та інші (близько 50 видів морських риб).
Із земноводних зустрічаються жаба трав'яна, , звичайна жаба, з рептилій — ящірка живородяща.
Птахи. Різноманітний видовий склад птахів — близько 160 видів, з яких 110 видів гніздяться в окрузі. Зимує близько 20 видів. По багатству видів і чисельності найбільш представлені горобині та сивкоподібні (кулики) — більш ніж по 40 видів і водоплаваючі — близько 30 видів. Промислове значення мають гусаки, витчі, а також біла куріпка — один з фонових видів тундри і лісотундри.
Ссавці. Зустрічається 31 вид наземних ссавців. Найчисленніші гризуни — лемінги (сибірський і копитний), щур водяний, полівки (, Міддендорфа, вузкочерепна), в тайзі зустрічається вивірка лісова. З інших груп ссавців звичайні і заєць білий; серед хижаків — песець, вовк, лисиця руда, росомаха, ведмідь бурий і ведмідь білий, куниця лісова, видра річкова, горностай, ласка; з парнокопитних — північний олень (дика форма) і лось.
У прибережних морях зустрічаються морські ссавці: білуха, північноатлантична фоцена, нарвал, нерпа кільчаста, морський заєць, сірий тюлень, атлантичний морж. Серед наземних ссавців основними об'єктами промислу є песець, лисиця, ведмідь бурий, куниця лісова, видра річкова і лось. З морських ссавців продовжується промисел тільки кільчастої нерпи і морського зайця. Ряд видів акліматизовані в окрузі. Із гризунів це ондатра, яка широко розповсюдилася по території і була об'єктом промислу; з риб — стерлядь, але її популяція залишилася дуже нечисленною. Заходять на нерест одиничні екземпляри горбуші, акліматизованої в басейні Баренцева моря.
Історія
Перші поселення людей на території округу відносяться до VIII тисячоліття до н. е. (палеоліт). Численні стоянки епохи бронзи (II—I тисячоліття до н. е.). У V—XIII століттях н. е. тут мешкали племена невстановленої етнічної приналежності, яких на Русі знали під ім'ям «печера», а ненці називали «сиртя». До цієї культури відноситься , святилища на річці Гнілкі і на острові Вайгач.
Ненці мігрували на територію округу з низин річки Об на початку II тисячоліття н. е. Приблизно в цей же час зачинається колонізація крайнього північного сходу Європи новгородцями. Руські літописи відзначають залежність у IX столітті Печори та Югри від київських князів і систематичний збір данини. Остаточне встановлення влади Новгорода над Печорою сталося в XIII—XV століттях. Після приєднання Новгорода до Москви в 1478 році до Московської держави перейшла і територія нинішнього Ненецького автономного округу. У 1500 році військовою експедицією князя Семена Курбського на Печорі була закладена порубіжна фортеця Пустозерськ. Це нині неіснуюче місто протягом століть було адміністративним і торговельним центром всіх земель від Мезені до Уралу.
Нижню Печору і узбережжя Баренцева моря освоювали, окрім русів (поморів) і ненців, також комі-зиряни, комі-пермяки та . У XVIII столітті почалося заселення поморами Канінського півострова.
У XIX столітті та на початку XX століття територія округу входила до складу Архангельської губернії.
Округ було утворено в 1929 році під назвою Ненецький національний округ, у 1977 році перейменовано в автономний округ.
Населення
- Населення: 41 546 (2002)
- Міське: 26 424 (63,6 %)
- Сільське: 15 304 (36,8 %)
- Питома вага міського населення: 63,9 %
- Густота населення — 0,2 осіб/км²
- Чоловіки: 20 547 (49,5 %)
- Жінки: 20 999 (50,5 %)
- Жінок на 1000 чоловіків: 1022
- Середній вік: 31,5 років
- Міського населення: 31,3 років
- Сільського населення: 31,8 років
- Чоловіків: 29,7 років
- Жінок: 33,4 років
- Число приватних домогосподарств: 13 886 (з 40 867 осіб)
- Міських: 9116 (з 25 763 осіб)
- Сільських: 4769 (з 15 104 осіб)
- Статистика охорони здоров'я (2005)
- Народжень: 607 (коефіцієнт народжуваності 14,5)
- Смертей: 513 (коефіцієнт смертності 12,2)
Національний склад
перепис 1939 | перепис 1959 | перепис 1970 | перепис 1979 | перепис 1989 | перепис 2002 | |
---|---|---|---|---|---|---|
Ненці | 5602 (11,8 %) | 4957 (10,9 %) | 5851 (15,0 %) | 6031 (12,8 %) | 6423 (11,9 %) | 7754 (18,7 %) |
Комі | 6003 (12,6 %) | 5012 (11,0 %) | 5359 (13,7 %) | 5160 (10,9 %) | 5124 (9,5 %) | 4510 (10,9 %) |
Росіяни | 32 146 (67,5 %) | 31 312 (68,8 %) | 25 225 (64,5 %) | 31 067 (65,8 %) | 35 489 (65,8 %) | 25 942 (62,4 %) |
Українці | 1402 (2,9 %) | 2068 (4,5 %) | 1224 (3,1 %) | 2596 (5,5 %) | 3728 (6,9 %) | 1312 (3,2 %) |
Білоруси | 334 (0,7 %) | 506 (1,1 %) | 290 (0,7 %) | 650 (1,4 %) | 1051 (1,9 %) | 426 (1,0 %) |
Інші | 2130 (4,5 %) | 1679 (3,7 %) | 1170 (3,0 %) | 1714 (3,6 %) | 2097 (3,9 %) | 1602 (3,9 %) |
Мовний склад
Володіння мовами в Ненецькому автономному окрузі за даними перепису 2020—2021 років (мови, володіння якими вказали 0,1 % або більше від кількості тих, хто вказав володіння будь-якою мовою):
|
Українці та українська мова в Ненецькому автономному окрузі
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlprTHlWRU1DVkJNQ1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNU1ZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNOVjhsUkRFbE9ETWxSREFsUWtFbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRFbE9EWWxSREFsUWpVbFJEQWxRakpmSlVRd0pVSXlYeVZFTUNWQk1TVkVNQ1U1TnlWRU1DVkJOQ1ZFTUNVNVJWOGxSREFsUWtZbFJEQWxRa1ZmSlVRd0pVSXpKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd3SlVRd0pVSkZKVVF3SlVJMEpVUXhKVGd4SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpEWHlWRU1DVkNPRjhsUkRFbE9ERWxSREFsUWpVbFJEQWxRa0lsUkRFbE9FTWxSREVsT0RFbFJEQWxRa0VsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtOZkpVUXdKVUpHSlVRd0pVSkZKVVF4SlRneEpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkNKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpFSlVRd0pVSTRKVVF4SlRoR0pVUXdKVUpESlRKRFh5VkVNQ1ZDTWw4bE1qVXVjRzVuTHpVd01IQjRMU1ZFTUNWQk1DVkVNQ1ZDTUNWRU1TVTRNU1ZFTVNVNE1TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ05WOGxSREVsT0RNbFJEQWxRa0VsUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRamdsUkRBbFFrUWxSREVsT0RZbFJEQWxRalVsUkRBbFFqSmZKVVF3SlVJeVh5VkVNQ1ZCTVNWRU1DVTVOeVZFTUNWQk5DVkVNQ1U1UlY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFrVmZKVVF3SlVJekpVUXdKVUpGSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUkwSlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQkpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkRYeVZFTUNWQ09GOGxSREVsT0RFbFJEQWxRalVsUkRBbFFrSWxSREVsT0VNbFJERWxPREVsUkRBbFFrRWxSREFsUWpnbFJEQWxRa05mSlVRd0pVSkdKVVF3SlVKRkpVUXhKVGd4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXhKVGhHSlVRd0pVSkRKVEpEWHlWRU1DVkNNbDhsTWpVdWNHNW4ucG5n.png)
За даними перепису 2020—2021 років 495 осіб (1,32 % серед тих, хто вказав національну приналежність, та 1,19 % серед усього населення) вказали себе українцями. З них 452 особи (1,69 % / 1,47 %) проживали у міській місцевості, 43 особи (0,40 % / 0,40 %) — у сільській. Володіння українською мовою в окрузі вказала 291 особа (0,76 % % серед тих, хто вказав володіння будь-якою мовою, та 0,70 % % серед усього населення), з яких 263 особи (0,96 % / 0,86 %) проживали у міській місцевості, 28 особи (0,26 % / 0,26 %) — у сільській. Про використання української мови в повсякденному житті заявили 114 осіб, з яких 106 осіб проживали у міській місцевості, 8 осіб — у сільській.
Адміністративний устрій
На території Ненецького автономного округу знаходяться два міські поселення:
- м. Нар'ян-Мар
- смт. Іскатєлєй
Решта населених пунктів має статус сільських.
У 2005 році був утворений Заполярний район, що включає всю територію округу, за винятком території міського округу Нар'ян-Мар.
Влада
2 червня 2006 Президент РФ Володимир Путін за поданням Генеральної прокуратури тимчасово усунув з посади голову Ненецького автономного округу Олексія Барінова, який 23 травня 2006 був арештований за звинуваченням в шахрайстві у великих розмірах і розкраданнях. Тимчасово виконуючим обов'язки голови округу призначений головний федеральний інспектор по НАО Валерій Потапенко.
7 серпня 2006 збори депутатів Ненецького автономного округу за поданням Володимира Путіна одноголосно затвердили Валерія Потапенка на посаді губернатора.
Персоналії
- Марія Яківна Бармич (1934, Каніно-Тиманський район, Ненецький автономний округ, РРФСР, СРСР — 2023, Санкт-Петербург, РФ) — радянський і російський педагог, дослідниця ненецької мови, професор, перша вчена серед ненецьких жінок.
Примітки
- . Архів оригіналу за 15 березня 2012. Процитовано 14 грудня 2011.
- . Архів оригіналу за 17 квітня 2016. Процитовано 11 січня 2018.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Том 5. «Национальный состав и владение языками». Таблица 4. Владение языками и использование языков населением. оригіналу за 31 грудня 2022. Процитовано 31 грудня 2022.
- Том 5. «Национальный состав и владение языками». Таблица 1. Национальный состав населения. оригіналу за 30 грудня 2022. Процитовано 31 грудня 2022.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Nenetsia |
- (рос.)
- (рос.)
- «На краю землі» — сайт, присвячений спілкуванню жителів НАО і його гостей (рос.)
- НАО.net.ru — Неофіційний довідково-інформаційний сайт Ненецького автономного округу (рос.)
- Ненецький автономний округ (рос.)
- Фотогалерея НАО (рос.)
- (рос.)
- Газета «Няр'яна виндер» (рос.)
- «Закон Ненецького автономного округу „О статусі, адміністративних центрах і межах муніципальних утворень Ненецького автономного округу“» (рос.)
Баренцеве море | Баренцеве море | Карське море |
Біле море | ![]() | ![]() |
![]() | ![]() |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne neckij avtono mnij o krug ros Neneckij avtonomnyj okrug nen Nenyocie avtonomnoj ӈokruk sub yekt Rosijskoyi Federaciyi u skladi Arhangelskoyi oblasti vhodit do skladu Pivnichno Zahidnogo federalnogo okrugu Neneckij avtonomnij okrugros Neneckij avtonomnyj okrug Nenyocie avtonomnoj ӈokruk Prapor Neneckogo avtonomnogo okrugu Gerb Neneckogo avtonomnogo okrugu dKrayina RosiyaFed okrugPivnichno ZahidnijAdmin centrNar yan MarGlavadData utvorennya1929Of vebsajtadm nao ru ros GeografiyaKoordinati68 50 pn sh 54 50 sh d 68 833 pn sh 54 833 sh d 68 833 54 833Plosha176 700 km vnutr vod10 1 Chasovij poyasMSK UTC 3 NaselennyaChiselnist42642 01 01 2011 84 j 2011 Gustota0 24 osib km Of movirosijska i nenecka movaEkonomikaEkonom rajonPivnichnijKodiISO 3166 2RU NENZKATO11 100Sub yekta RF83Telefonnij 7 Karti Neneckij avtonomnij okrug u Vikishovishi Administrativnij centr misto Nar yan Mar Mezhuye na pivdni z Respublikoyu Komi na pivdennomu zahodi z Arhangelskoyu oblastyu na pivnichnomu shodi z Yamalo Neneckim avtonomnim okrugom Utvorenij 15 lipnya 1929 roku Najmenshij za naselennyam sub yekt Rosijskoyi Federaciyi Stanom na 2017 rik za serednoyu zarplatoyu pracivnikiv 80 tis rubliv na misyac region posidaye druge misce v Rosiyi pislya Chukotskogo avtonomnogo okrugu Geografichne polozhennyaNeneckij avtonomnij okrug roztashovanij na pivnochi Shidno Yevropejskoyi rivnini bilsha jogo chastina roztashovana za Polyarnim kolom Vklyuchaye ostrovi Kolguyev i Vajgach pivostriv Kanin Omivayetsya Bilim Barencevim Pechorskim i Karskimi moryami Pivnichnogo Lodovitogo okeanu Prirodni umovi Relyef teritoriyi v osnovnomu rivninnij vidilyayutsya starodavnij Timanskij kryazh i hrebet Paj Hoj visota do 467 m zabolocheni dilyanki Velikozemelskoyi i tundri Golovna richka Pechora Na teritoriyi Neneckogo avtonomnogo okrugu ye gusta merezha nevelikih richok i dribnih ozer neridko spoluchenih korotkimi protokami Na teritoriyi Neneckogo avtonomnogo okrugu poshireni tundro i torf yano gleyevi grunti U geologichno teritoriya NAO nalezhit dvom riznovikovim dokembrijskim osadkovim plitam Rosijskij i Umovna mezha mizh nimi zbigayetsya iz zonoyu zahidno timanskih glibinnih rozlomiv Pliti mayut dvopoverhovu budovu nizhnij poverh intensivno dislokovanij skladchastij fundament verhnij pologo zalyagayuchij slabo dislokovanij osadkovij chohol Formuvannya kristalichnogo fundamentu Rosijskoyi pliti zavershilosya vzhe v serednomu proterozoyi skladchastogo fundamentu Pechorskoyi pliti v drugij polovini proterozoyu baltijska skladchastist Obidva fundamenti pislya svogo formuvannya piddalisya neodnorazovim peretvorennyam buli rozbiti rozlomami odni dilyanki pidnyalisya inshi navpaki zanurilisya Naslidkom cogo ye duzhe nerivna poverhnya fundamentiv Klimat Klimat suvorij serednya temperatura sichnya vid 12 C na pivdennomu zahodi do 22 C na pivnichnomu shodi serednya temperatura lipnya vid 6 C na pivnochi do 13 C na pivdni kilkist opadiv blizko 350 mm na rik bagatorichna merzlota Neneckij okrug zaznaye sistematichne vtorgnennya atlantichnih ta arktichnih povitryanih mas Chasta zmina povitryanih mas prichina postijnoyi minlivosti pogodi Vzimku i voseni perevazhayut vitri z pivdennoyu skladovoyu a vlitku pivnichni i pivnichno shidni obumovleni vtorgnennyam holodnogo arktichnogo povitrya na nagritij materik de atmosfernij tisk v cej chas znizhenij Temperatura povitrya v litnij period viznachayetsya velichinoyu sonyachnoyi radiaciyi i tomu zakonomirno pidvishuyetsya z pivnochi na pivden Serednya temperatura lipnya v Nar yan Mari stanovit 12 S U holodnu polovinu roku osnovnim chinnikom temperaturnogo rezhimu ye perenesennya tepla z Atlantiki tomu virazno virazheno ponizhennya temperaturi iz zahodu na shid Serednya temperatura sichnya v Nar yan Mari 16 S zima trivaye v serednomu 220 240 dniv Vsya teritoriya okrugu roztashovana v zoni nadmirnogo zvolozhennya Richna kilkist opadiv kolivayetsya vid 400 mm na uzberezhzhi moriv i na arktichnih ostrovah do 700 mm Minimum opadiv sposterigayetsya v lyutomu maksimum v serpni veresni Ne menshe 30 opadiv vipadaye u viglyadi snigu prisutnya bagatorichna merzlota Gidrografiya Teritoriya okrugu omivayetsya na zahodi vodami Bilogo na pivnochi Barenceva i Pechorskogo na pivnichnomu shodi Karskogo moriv stvoryuyuchimi chislenni zatoki gubi Mezensku Pechorsku i in Harakterni gusta richkova merezha v serednomu 0 53 km na 1 km ploshi velika kilkist ozer Richki vidnosyatsya do basejniv moriv Pivnichnogo Lodovitogo okeanu mayut v osnovnomu rivninnij harakter a na kryazhah porozhistij Zhivlennya perevazhno talimi snigovimi vodami do 75 stoku Doshovi vodi mayut pidlegle znachennya 15 20 stoku chastka pidzemnih vod stanovit 5 10 abo praktichno vidsutnya Rozpodil stoku nosit rizko virazhenu sezonnist z litnoyu i zimovoyu mezhenyu velikimi vesnyanimi i neznachnimi osinnimi pavodkami Trivalist lodostavu 7 8 misyaciv Tovshina lodu do kincya zimi dosyagaye 0 7 1 2 m a neveliki tundrovi richki promerzayut do dna Sered richok osoblive misce zajmaye richka Pechora v mezhah okrugu znahoditsya yiyi ponizzya 220 km z obshirnoyu deltoyu Glibini dozvolyayut morskim sudam pidnimatisya do Nar yan Mara Po vodnosti Pechora postupayetsya v yevropejskij chastini Rosiyi tilki Volzi Znachnimi richkami ye takozh Oma Chorna Kara a takozh pritoki Pechori Sula Laya Kolva Adzva Sered ozer vidilyayutsya Golodna Guba 186 km sistemi ozer i in Bilshist ozer dribni z plosheyu vodnogo dzerkala do 3 km i serednimi glibinami 0 5 3 m ridshe 4 5 m Ulogovini ozer v osnovnomu zalishkovo lodovikovogo i termokarstovogo pohodzhennya v dolinah richok reliktovi ozera starici Bolota zajmayut 5 6 na uzberezhzhi do 10 20 teritoriyi Glibina yih vid 0 5 do 2 m Osnovni tipi bolit gorbisti plosko i krupnobugristi i verhovi sfagnovi gryadovo mochazhinni atmosfernogo zhivlennya zaplavni nizinni gruntovogo zhivlennya i perehidni sfagnovi Potuzhnist torf yanih pokladiv gorbistih bolit dosyagaye 3 5 m Pidzemni vodi za vinyatkom rajonu m Nar yan Mara vivcheni nedostatno Zemelni resursi Zemelnij fond okrugu na 1 sichnya 1999 r sklav 17 681 048 ga Vin rozpodilenij po nastupnih kategoriyah zemli silskogospodarskogo priznachennya 16 799 3 tis ga 95 01 zemli naselenih punktiv 12 4 tis ga 0 07 zemli pidpriyemstv promislovosti transportu i inshogo nesilskogospodarskogo priznachennya 39 8 tis ga 0 23 zemli prirodoohoronnogo priznachennya 2 0 tis ga 0 01 zemli zapasu 827 5 tis ga 4 68 Plosha silskogospodarskih ugid sinokosi pasovisha rillya stanovit 25 9 tis ga abo menshe 0 15 u strukturi zemelnogo fondu okrugu Lisami zajnyato 847 8 tis ga 4 8 bolotami 1089 3 tis 6 2 pid vodoyu 1000 4 tis ga 5 66 Na olenyachi pasovisha pripadaye 13 202 2 tis ga 74 67 Grunti Zalezhno vid bioklimatichnih umov relyefu harakteru gruntoutvoryuyuchih porid glibini poverhnevih vod rozriznyayut taki osnovni tipi tundrovih gruntiv arkto tundrovi glyeyevati tundrovi primitivni tundrovi poverhno glyeyevi torf yano bolotni dernovi Na pishanih i supishanih porodah v umovah horoshogo drenazhu formuyutsya tundrovi opidzolenni ilyuvialno gumusovi grunti Arkto tundrovi glyeyevati zustrichayutsya na ostrovi Vajgach i uzberezhzhi Karskogo morya tundrovi primitivni u verhnij chastini shiliv tundrovi poverhno glyeyevi yak i torf yano bolotni shiroko poshireni na teritoriyi vsogo okrugu Na pivdennomu zahodi okrugu v pidzoni pivnichnoyi tajgi formuyetsya pidzolisti glyeyev pidzolisti grunti ta ilyuvialno zalizisto gumusovi pidzoli Gruntoutvoryuyuchij proces obumovlenij nizkimi temperaturami korotkim litom shirokim rozpovsyudzhennyam bagatorichnih merzlih porid i rozvivayetsya za glyeyevo bolotyanim tipom Himichne vivitryuvannya protikaye slabo a lugi sho pri comu vivilnyayutsya vimivayutsya z gruntu i vin bidnij na kalcij natrij kalij ale zbagachenij zalizom i alyuminiyem Nestacha kisnyu ta nadmirna vologa utrudnyayut rozkladannya roslinnih zalishkiv yaki povoli nakopichuyutsya u viglyadi torfu Roslinnist Teritoriya roztashovana v zonah tundri 76 6 lisotundri 15 4 pivdenno zahidna chastina v pidzoni pivnichnoyi tajgi 8 U zoni tundri vidilyayutsya pidzoni arktichnoyi 4 9 girskoyi 3 5 pivnichnoyi 10 3 pivdennoyi 57 9 tundri U pidzoni arktichnoyi tundri uzberezhzhya Karskogo morya i ostriv Vajgach roslinnist ne utvoryuye sucilnogo pokrivu Promerzlij grunt zvilnyayetsya na suhih gruntah vid snigu silnimi vitrami roztriskuyetsya i poverhnya tundri rozbivayetsya na okremi bagatokutniki poligoni Roslinnist skladayetsya znachnoyu miroyu z mohiv i lishajnikiv trav dribnih osok zlakiv puhivki a takozh stlancevih form chagarnikiv U pidzoni girskoyi tundri osnovnij fon stvoryuyut osokovo lishajnikovi asociaciyi i chagarniki z verbi i karlikovoyi berezi sho stelyatsya po zemli ohoplyuye pivnich Malozemelskoyi tundri u Velikozemelskij tundri priurochena do krupnih visochin pivdennih shilaiv hrebta Paj Hoj Tut mohovij i lishajnikovij pokriv zimknuti z yavlyayutsya chagarniki z karlikovih beriz nizkoroslih vidiv verb Znachni ploshi zajmayut trav yanij osokovi bolota v dolinah richok i strumkiv zustrichayutsya verbnyaki i tundrovi lugovini z ryasnim bagatovidovim riznotrav yam i zlakami U pidzoni pivdennoyi tundri veliki ploshi pokriti chagarnikami karlikovoyi berezi a takozh riznimi vidami verb bagulnika yalivcyu Rozvinenij mohovij i lishajnikovij pokriv shiroko predstavleni chagarniki riznotrav ya bolotyani roslinni kompleksi U zoni lisotundri z yavlyayetsya na vododilah ridkolisna a v dolinah richok i na pivdennih shilah gorbiv ostrovami derevna roslinnist nizkorosli yalini i berezi ridshe modrini sho cherguyutsya z dilyankami tundri i bolit Dlya pidzoni pivnichnoyi tajgi harakterna nayavnist znachnih masiviv zimknutoyi derevnoyi roslinnosti z perevazhannyam yalinovih i yalinovo berezovih lisiv po pishanih terasah richok i na bolotah roste sosna U zaplavah richok dilyanki z trudnoprohidnimi chagarnikami z riznih vidiv verbi i vilhi cherguyutsya z osokovimi bolotami i lugami Na tundrovih lugovinah i lajdah virostayut zlaki vejniki myatliki lisohvost chervona ovsyanicya z domishkoyu riznotrav ya Na teritoriyi okrugu zustrichayutsya ponad 600 vidiv kvitkovih roslin dekilkoh sotiv vidiv mohiv i lishajnikiv U priberezhnih morskih vodah z makrofitov yaki predstavleni tut vodorostyami blizko 80 vidiv perevazhayut buri vodorosti v richkah i protochnih ozerah osoka hvoshi i U richkovomu fitoplanktoni dominuyut diatomovi i sine zeleni a v ozerah zeleni i diatomovi vodorosti U flori shiroko poshireni vidi pivnichnih grup dostatno shiroko tajgovi vidi Sered kvitkovih perevazhayut zlakovi osokovi verbovi Pri antropogennih diyah na roslinnij pokriv tundri vidbuvayetsya zamishennya chagarnikiv mohiv i lishajnikiv travami sho formuyut vtorinnij roslinnij pokriv Najbilshi ploshi z vtorinnoyu roslinnistyu zustrichayutsya v Velikozemelskoyi tundri v rajonah geologorozviduvalnih i naftogazodobichnih robit Flora bagata riznomanitnimi yistivnimi roslinami yagodami yistivnimi travami Najbilshe znachennya mayut moroshka lohina brusnicya chornicya U lisotundrovoyi zoni po dolinah richok i v tajgovij zoni rostut smorodina chervona i chorna zhimolost zustrichayutsya malina sunicya shipshina U tepli roki vizrivayut cheremha i gorobina a na pivdni Malozemelnoyi tundri i v Kanino Timan yi zhuravlina Vikoristovuyutsya v yizhu shavel diku cibulyu ta inshi lugovi roslini Bagati resursi kormovih roslin zaplavnih lugiv zlakiv bobiv riznotrav ya osok znachni zapasi lishajnikiv na olenyachih pasovishah povsyudno virostayut likarski roslini Na teritoriyi okrugu zustrichayetsya ponad 100 vidiv kapelyushnih gribiv Vidovij sklad yih zbilshuyetsya v napryami z pivnochi na pivden U pivnichnij tundri z yistivnih rostut siroyizhki suhi pivdennishe z yavlyayutsya v lisotundri i tajzi rizhki bili ta inshi Tvarinnij svit Predstavlenij meshkancyami tundri tajgi arktichnih pustel Chislenni vodni bezhrebetni infuzoriyi oligoheti nematodi kolovertki nizhchi rakopodibni molyuski i in Riznomanitnij vidovij sklad komah velichezna kilkist krovossalnih komariv moshok ovodiv Ribi Z kruglorotih zustrichayetsya minoga U richkah i ozerah voditsya ponad 30 vidiv rib Z prohidnih somga omul ta inshi z napivprohidnih nelma sig ryapushka z tuvodnih miscevih shuka v yaz okun min pelyad harius ta inshi U priberezhnih moryah oseledec kambala sajka koryushka ta inshi blizko 50 vidiv morskih rib Iz zemnovodnih zustrichayutsya zhaba trav yana zvichajna zhaba z reptilij yashirka zhivorodyasha Ptahi Riznomanitnij vidovij sklad ptahiv blizko 160 vidiv z yakih 110 vidiv gnizdyatsya v okruzi Zimuye blizko 20 vidiv Po bagatstvu vidiv i chiselnosti najbilsh predstavleni gorobini ta sivkopodibni kuliki bilsh nizh po 40 vidiv i vodoplavayuchi blizko 30 vidiv Promislove znachennya mayut gusaki vitchi a takozh bila kuripka odin z fonovih vidiv tundri i lisotundri Ssavci Zustrichayetsya 31 vid nazemnih ssavciv Najchislennishi grizuni lemingi sibirskij i kopitnij shur vodyanij polivki Middendorfa vuzkocherepna v tajzi zustrichayetsya vivirka lisova Z inshih grup ssavciv zvichajni i zayec bilij sered hizhakiv pesec vovk lisicya ruda rosomaha vedmid burij i vedmid bilij kunicya lisova vidra richkova gornostaj laska z parnokopitnih pivnichnij olen dika forma i los U priberezhnih moryah zustrichayutsya morski ssavci biluha pivnichnoatlantichna focena narval nerpa kilchasta morskij zayec sirij tyulen atlantichnij morzh Sered nazemnih ssavciv osnovnimi ob yektami promislu ye pesec lisicya vedmid burij kunicya lisova vidra richkova i los Z morskih ssavciv prodovzhuyetsya promisel tilki kilchastoyi nerpi i morskogo zajcya Ryad vidiv aklimatizovani v okruzi Iz grizuniv ce ondatra yaka shiroko rozpovsyudilasya po teritoriyi i bula ob yektom promislu z rib sterlyad ale yiyi populyaciya zalishilasya duzhe nechislennoyu Zahodyat na nerest odinichni ekzemplyari gorbushi aklimatizovanoyi v basejni Barenceva morya IstoriyaPershi poselennya lyudej na teritoriyi okrugu vidnosyatsya do VIII tisyacholittya do n e paleolit Chislenni stoyanki epohi bronzi II I tisyacholittya do n e U V XIII stolittyah n e tut meshkali plemena nevstanovlenoyi etnichnoyi prinalezhnosti yakih na Rusi znali pid im yam pechera a nenci nazivali sirtya Do ciyeyi kulturi vidnositsya svyatilisha na richci Gnilki i na ostrovi Vajgach Nenci migruvali na teritoriyu okrugu z nizin richki Ob na pochatku II tisyacholittya n e Priblizno v cej zhe chas zachinayetsya kolonizaciya krajnogo pivnichnogo shodu Yevropi novgorodcyami Ruski litopisi vidznachayut zalezhnist u IX stolitti Pechori ta Yugri vid kiyivskih knyaziv i sistematichnij zbir danini Ostatochne vstanovlennya vladi Novgoroda nad Pechoroyu stalosya v XIII XV stolittyah Pislya priyednannya Novgoroda do Moskvi v 1478 roci do Moskovskoyi derzhavi perejshla i teritoriya ninishnogo Neneckogo avtonomnogo okrugu U 1500 roci vijskovoyu ekspediciyeyu knyazya Semena Kurbskogo na Pechori bula zakladena porubizhna fortecya Pustozersk Ce nini neisnuyuche misto protyagom stolit bulo administrativnim i torgovelnim centrom vsih zemel vid Mezeni do Uralu Nizhnyu Pechoru i uzberezhzhya Barenceva morya osvoyuvali okrim rusiv pomoriv i nenciv takozh komi ziryani komi permyaki ta U XVIII stolitti pochalosya zaselennya pomorami Kaninskogo pivostrova U XIX stolitti ta na pochatku XX stolittya teritoriya okrugu vhodila do skladu Arhangelskoyi guberniyi Okrug bulo utvoreno v 1929 roci pid nazvoyu Neneckij nacionalnij okrug u 1977 roci perejmenovano v avtonomnij okrug NaselennyaDokladnishe ru Naselennya 41 546 2002 Miske 26 424 63 6 Silske 15 304 36 8 Pitoma vaga miskogo naselennya 63 9 Gustota naselennya 0 2 osib km Choloviki 20 547 49 5 Zhinki 20 999 50 5 Zhinok na 1000 cholovikiv 1022 Serednij vik 31 5 rokiv Miskogo naselennya 31 3 rokiv Silskogo naselennya 31 8 rokiv Cholovikiv 29 7 rokiv Zhinok 33 4 rokiv Chislo privatnih domogospodarstv 13 886 z 40 867 osib Miskih 9116 z 25 763 osib Silskih 4769 z 15 104 osib Statistika ohoroni zdorov ya 2005 Narodzhen 607 koeficiyent narodzhuvanosti 14 5 Smertej 513 koeficiyent smertnosti 12 2 Nacionalnij sklad perepis 1939 perepis 1959 perepis 1970 perepis 1979 perepis 1989 perepis 2002 Nenci 5602 11 8 4957 10 9 5851 15 0 6031 12 8 6423 11 9 7754 18 7 Komi 6003 12 6 5012 11 0 5359 13 7 5160 10 9 5124 9 5 4510 10 9 Rosiyani 32 146 67 5 31 312 68 8 25 225 64 5 31 067 65 8 35 489 65 8 25 942 62 4 Ukrayinci 1402 2 9 2068 4 5 1224 3 1 2596 5 5 3728 6 9 1312 3 2 Bilorusi 334 0 7 506 1 1 290 0 7 650 1 4 1051 1 9 426 1 0 Inshi 2130 4 5 1679 3 7 1170 3 0 1714 3 6 2097 3 9 1602 3 9 Movnij sklad Volodinnya movami v Neneckomu avtonomnomu okruzi za danimi perepisu 2020 2021 rokiv movi volodinnya yakimi vkazali 0 1 abo bilshe vid kilkosti tih hto vkazav volodinnya bud yakoyu movoyu Mova Vse naselennya Miske naselennya Silske naselennya Kilkist osib vid tih hto vkazav volodinnya movoyu vid usogo naselennya Kilkist osib vid tih hto vkazav volodinnya movoyu vid usogo naselennya Kilkist osib vid tih hto vkazav volodinnya movoyu vid usogo naselennya Rosijska 37 859 99 49 91 37 27 293 99 91 89 00 10 566 98 43 98 11 Anglijska 1337 3 51 3 23 1231 4 51 4 01 106 0 99 0 98 Nenecka 1279 3 36 3 09 192 0 70 0 63 1087 10 13 10 09 Komi 968 2 54 2 34 225 0 82 0 73 743 6 92 6 90 Ukrayinska 291 0 76 0 70 263 0 96 0 86 28 0 26 0 26 Nimecka 234 0 61 0 56 200 0 73 0 65 34 0 32 0 32 Tadzhicka 91 0 24 0 22 89 0 33 0 29 2 0 02 0 02 Uzbecka 57 0 15 0 14 56 0 21 0 18 1 0 01 0 01 Tatarska 52 0 14 0 13 43 0 16 0 14 9 0 08 0 08 Vkazali volodinnya movoyu 38 052 100 00 91 84 27 317 100 00 89 08 10 735 100 00 99 68 Ne vkazali volodinnya movami 3382 8 16 3348 10 92 34 0 32 Razom 41 434 100 00 30 665 100 00 10 769 100 00 Ukrayinci ta ukrayinska mova v Neneckomu avtonomnomu okruzi Div takozh Ukrayinci v Rosiyi Rozselennya ukrayinciv u Pivnichno Zahidnomu federalnomu okruzi za danimi perepisu 2010 roku Za danimi perepisu 2020 2021 rokiv 495 osib 1 32 sered tih hto vkazav nacionalnu prinalezhnist ta 1 19 sered usogo naselennya vkazali sebe ukrayincyami Z nih 452 osobi 1 69 1 47 prozhivali u miskij miscevosti 43 osobi 0 40 0 40 u silskij Volodinnya ukrayinskoyu movoyu v okruzi vkazala 291 osoba 0 76 sered tih hto vkazav volodinnya bud yakoyu movoyu ta 0 70 sered usogo naselennya z yakih 263 osobi 0 96 0 86 prozhivali u miskij miscevosti 28 osobi 0 26 0 26 u silskij Pro vikoristannya ukrayinskoyi movi v povsyakdennomu zhitti zayavili 114 osib z yakih 106 osib prozhivali u miskij miscevosti 8 osib u silskij Administrativnij ustrijNa teritoriyi Neneckogo avtonomnogo okrugu znahodyatsya dva miski poselennya m Nar yan Mar smt Iskatyelyej Reshta naselenih punktiv maye status silskih U 2005 roci buv utvorenij Zapolyarnij rajon sho vklyuchaye vsyu teritoriyu okrugu za vinyatkom teritoriyi miskogo okrugu Nar yan Mar Vlada2 chervnya 2006 Prezident RF Volodimir Putin za podannyam Generalnoyi prokuraturi timchasovo usunuv z posadi golovu Neneckogo avtonomnogo okrugu Oleksiya Barinova yakij 23 travnya 2006 buv areshtovanij za zvinuvachennyam v shahrajstvi u velikih rozmirah i rozkradannyah Timchasovo vikonuyuchim obov yazki golovi okrugu priznachenij golovnij federalnij inspektor po NAO Valerij Potapenko 7 serpnya 2006 zbori deputativ Neneckogo avtonomnogo okrugu za podannyam Volodimira Putina odnogolosno zatverdili Valeriya Potapenka na posadi gubernatora PersonaliyiMariya Yakivna Barmich 1934 Kanino Timanskij rajon Neneckij avtonomnij okrug RRFSR SRSR 2023 Sankt Peterburg RF radyanskij i rosijskij pedagog doslidnicya neneckoyi movi profesor persha vchena sered neneckih zhinok Primitki Arhiv originalu za 15 bereznya 2012 Procitovano 14 grudnya 2011 Arhiv originalu za 17 kvitnya 2016 Procitovano 11 sichnya 2018 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Tom 5 Nacionalnyj sostav i vladenie yazykami Tablica 4 Vladenie yazykami i ispolzovanie yazykov naseleniem originalu za 31 grudnya 2022 Procitovano 31 grudnya 2022 Tom 5 Nacionalnyj sostav i vladenie yazykami Tablica 1 Nacionalnyj sostav naseleniya originalu za 30 grudnya 2022 Procitovano 31 grudnya 2022 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Nenetsia ros ros Na krayu zemli sajt prisvyachenij spilkuvannyu zhiteliv NAO i jogo gostej ros NAO net ru Neoficijnij dovidkovo informacijnij sajt Neneckogo avtonomnogo okrugu ros Neneckij avtonomnij okrug ros Fotogalereya NAO ros ros Gazeta Nyar yana vinder ros Zakon Neneckogo avtonomnogo okrugu O statusi administrativnih centrah i mezhah municipalnih utvoren Neneckogo avtonomnogo okrugu ros Barenceve more Barenceve more Karske more Bile more Yamalo Neneckij avtonomnij okrug Arhangelska oblast Respublika Komi