Ла́зня — спеціально обладнане приміщення, де паряться і миються.
Лазня | |
Країна | ![]() |
---|---|
|
Етимологія
Праслов'янське слово laz(ь)nь, lazьnja пов'язане з дієсловом laziti «лазити». Назва могла бути зумовлена тим, що в лазнях залізали на полиці, щоб попаритися. Для слова «лазня» в українській засвідчене інше значення: «низька хатина з маленьким входом, куди можна тільки пролізти». Пов'язання слов'янського «лазня» з лат. lavare («мити») і хетськ. lahuuai- («лити») непереконливі. Схожі слова є в інших мовах: біл. ла́зня, пол. łaźnia, чеськ. lázeň, луж. łaznja, а також рос. л́азня («драбинка», «сходня»).
Праслов'янське *banja запозичене з народно-латинської мови. Схожі слова існують в інших слов'янських мовах, правда, здебільшого з дещо іншими значеннями: рос. і болг. баня і дав.-рус. баня («лазня»), ниж.-луж. banja («ванна»), болг. бани («курорт з цілющими водами»), словен. bánja («ванна»), староцерк.-слов. баніа («лазня», «місце для миття»). У Стародавньому Римі словом baneum (класичне написання balneum) звалися місця для купання, ванни і терми. Від нього також походять фр. bain, італ. bagno, ісп. baño. Самі римляни запозичили його у греків: дав.-гр. βαλανεῖον означає «лазня», «купальня» (походження його не ясне).
Деякі припускають що слово «баня» (як архітектурний термін), а з ним і «банька», «банка» можуть бути пов'язані з прасл. *banja через низку семантичних зсувів: «місце для миття» > «ємність для миття» > «ємність», «посудина» > «схожий елемент будови». Але ця думка поділяється не всіма мовознавцями.
Історія
Давні часи
Перші лазні на території України з'явилися за часів Трипільської культури. Лазні того часу були зроблені із глини, яка ретельно обпікалася як всередині, так і ззовні. За рахунок цього приміщення довго зберігало тепло і не випускало пар. Процедуру миття трипільці зазвичай починали з пиття цілющих настоїв.
В середині V ст. до н. е. «батько історії» Геродот описав лазневі традиції скіфів. Скіфська лазня складалася з трьох жердин, які перебували під нахилом один до одного і обтягувались повстю. По центру приміщення ставили великий чан, у який чоловіки заливали воду і закидали розпечене каміння, доводячи температуру води до потрібної і отримуючи лікувальний пар. На камені чоловіки кидали насіння коноплі. Жінки розтирали на каменях кипарис, ладан і кедр, поступово підливаючи воду. Суміш нагадувала рідке тісто з чарівним ароматом, яким жінки повністю намазувались. Після змиву тіло ставало чистим та блискучим.
Скіфо-сарматські племена не тільки підтримували гігієну, але й здійснювали деякі ритуальні обряди. Будь-яке свято, вдале полювання або шлюбні зв'язки були пов'язані з обмиванням в лазні. Перед відправленням на той світ померлого мили, а після поховання люди знову парились у лазні.
У I ст. н. е. на території Північного Причорномор'я та Приазов'я набули поширення будівлі особливого типу — терми. Це були свого роду клуби з дуже розвиненим банним вузлом. У термах відвідувачі проводили значну частину часу: там дізнавалися і обговорювали всі новини, слухали філософів та ораторів, співаків та музикантів, нерідко укладали угоди, продавали та купували різні речі, милися в лазні, користувалися послугами перукарів або манікюрників.
Північнопонтійські терми мали простіший устрій, ніж римські, але в них були всі основні елементи останніх. Терми Харакса (25х15) складалися із розташованих у два ряди приміщень, в одному з яких знаходились аподитерій, фригідарій з цементованим басейном для купання, тепидарій та кальдарій, підлога якого складалася з глиняних плит, які були встановлені на кам'яних стовпах. Під підлогою, яку прикрашали галькові мозаїки та настінні фрески, пролягали глиняні труби, якими подавалося гаряче повітря для опалення лазні. Для комфорту відвідувачів видавалися спеціальні сабо на дерев'яній підошві. У II–III ст. н. е. було добудовано ряд кімнат клубного призначення (палестра), в яких солдати могли проводити вільний час.
Середньовіччя
Згадка про лазню зустрічається у східнослов'янських міфах та у перському рукописі «Зібрання історій», що включає історії, записані у VI–IX ст. Лазня була невіддільною частиною життя давніх слов'ян: в них відзначали всі урочистості, обмивали новонароджену дитину і проводжали померлого. Також лазня виконувала господарські та житлові функції і була місцем традиційних дівочих ворожінь.
Язичницькі лазні будувалися з колод свіжовисушеної сосни і топилися «по-чорному». Щілини між колодами були законопачені деревною смолою та мохом. Курна лазня мала крихітне вікно під стелею, низькі вхідні двері та високий поріг. Всередині лазні, найчастіше справа біля входу, стояла піч-кам'янка, складена із великих валунів або «дикого каменю» зі значним вмістом кремнію. Зверху насипали дрібний булижник, який з часом почали перемішувати з чавунними чушками. Піч топили вільховими або березовими дровами, дим із якої надходив безпосередньо до парильні і виходив через відчинені двері. Після змиву кіптяви лазню обпарювали цілющими травами і не підтоплювали під час миття.
Під час будівництва «чорної» лазні в дерев'яній підлозі залишали щілини для стікання води або викопували яму. Полиці та підлогу застеляли сіном та соломою, а також ялиновими та сосновими гілками. В «чорній» лазні завжди стояла кадка з прохолодним квасом зі свіжою м'ятою, а під час входу кожному відвідувачу давали скуштувати редьку. При цьому двері та вікно щільно закривали. Жінки і діти зазвичай парились на нижніх полицях, тоді як чоловіки залазили під стелю, де температура могла досягати 100 °C. Взимку після лазні оголені люди пірнали в ополонку або обтиралися снігом, а влітку обливалися холодною водою або стрибали у водойму.
Також давні слов'яни полюбляли паритися в печі, всередині якої могли розміститися двоє людей. Піч спочатку протоплювали, вигрібали весь жар, стелили чисту солому і заходили всередину. Рівень температури встановлювався згідно з бажанням або витривалістю, а саму заслінку можна було залишати відкритою. Гарячі стіни бризкали водою, внаслідок чого зайвий пар відразу виходив через димар. Старих та хворих людей, яким важко було залізти на піч самостійно, засовували на вискоблених дерев'яних панелях. Дітей теж мили подібним чином: їх клали на дерев'яну хлібну лопату і подавали людині, яка перебувала всередині.
За часів Київської Русі лазня була невіддільною частиною побуту та медицини. 907 року князь Олег уклав договір з Візантією, згідно з яким руським купцям дозволялося відвідувати лазню у будь-який час. Про це свідчать записки арабського вченого Ібн Даста, який відзначав, що русичі дуже люблять паритися в лазні, а потім валятися в снігу та купатися в ополонці. Під час миття люди парили один одного березовими віниками і обливалися водою з цебра. Сільські лазні являли собою землянки, у яких дим виходив через віконця в накаті, що закривалися каменями або по верху зрубів, які виступали із землі та закривалися плетеними заслінками або тесаними засувами.
У 945 році київська княгиня Ольга помстилася за вбивство князя Ігоря в чотирикратному розмірі. Під час другої помсти до неї прибули посли деревлян, які вимагали одруження свого князя Мала на вдові князя Ігоря. Запропонувавши гостям сходити до лазні, княгиня Ольга наказала зачинити її ззовні. Обклавши лазню соломою та хмизом, її спалили з чотирьох сторін разом з деревлянами.
В ті часи питаннями медицини займалися досвідчені ченці, які читали праці давньогрецьких медиків про користь парної лазні. Прагнучи перевірити отримані з античних джерел свідчення, ченці почали будувати лікувальні лазні. До них прибудовували спеціальні приміщення, у яких хворі могли тимчасово мешкати. В статуті князя Володимира (996) такі лазні називалися закладами для нездатних, відбиваючи глибоке розуміння лазні як терапевтичного засобу.
У літописах XI–XIII ст. нерідко зустрічаються згадки про лазні. 1090 року єпископ грецького походження Єфрем Переяславський збудував кам'яну лазню за зразком візантійської, яка була неймовірно популярною серед міщан. В цей же час чернець Києво-Печерського монастиря Агапіт Печерський, який став відомим завдяки своєму таланту до лікування, зцілював хворих з допомогою мазей і лазні. Згідно з статутом монастиря, хворих потрібно було мити в лазні як мінімум двічі на місяць. На початку XII ст. онука Володимира Мономаха Зоя-Євпраксія проповідувала особисту гігієну і користь лазні, яка оберігала від хвороби та зміцнювала тіло.
Давньоруська добре ілюструє роль лазні в народній емпіричній медицині і характер застосування самобутніх та ефективних лікувальних засобів. Згідно з деякими списками цієї повісті, Муромський князь Петро, який страждав невиліковною шкірною хворобою, був зцілений в Рязанській землі дівчиною-знахаркою Февронією, батько та брат якої були бортниками. Вона наказала натопити лазню, вимити хворого і змазати його тіло медом диких бджіл. Внаслідок лікування князь повністю одужав.
Після занепаду Київської Русі степове Причорномор'я перетворилося на «Дике поле»: поселятися в цих землях було неможливо через постійні напади кочовиків. Банна розкіш Золотої Орди поділялася на «Білу» та «Червону палату», які відрізнялися кольором штукатурки внутрішніх стін. Золотоординська лазня складалася з роздягальні, кімнати з холодною ванною або басейном, теплої кімнати для миття та господарських приміщень. На початку 30-х років XV ст. будівлі були зруйновані військами московського князя Федора Васильовича Пестрова. Подальшому руйнуванню сприяли місцеві селяни, які проводили самостійні розкопки, під час яких були виявлені підземні печі, залишки мідного котла, складна система цистерн та водогонів, залізні труби для подачі гарячої води, гончарні димогарні та каналізаційні труби. Все це призвело до остаточного обвалу залишків руїн лазні.
Новий та новітній час
Кінець XV ст. став часом появи на історичній арені українського козацтва. Козацькі лазні завжди топилися «по-білому», для якої відгороджувався невеликий кут за піччю. Сама піч мала заслінки з боку парильні та з боку кухні. Підлога робилася з нахилом для зливу води в бік зовнішньої стіни, на яких розташовувались декілька лавок на різних рівнях. У кутку знаходилась велика діжка для холодної води, яку лили на каміння і якою обливалися з дерев'яних відер — цеберок. При бажанні в діжку можна було зануритися повністю. Також козаки практикували похідні лазні, де замість печі використовувались гарматні ядра і дрова, а стіни приміщення споруджувались зі щільної, просоченої спеціальним розчином, тканини.
Заготовка банного віника була ритуалом. Читаючи спеціальну молитву під час церковних свят, козаки зрізали гілки для віників і висушували їх в тіні. Вони були великими майстрами банних справ, завжди проводили подібні процедури до та після походу, а спеціалісти-знахарі з допомогою розпарювання лікували козаків трав'яними настоями та відварами. Важкохворі обмежувались простим обмиванням, остерігаючись завдати ще більшої шкоди слабкому здоров'ю.
На початку XVII ст. в закарпатському селі Лумшори з'являються лазні на основі мінеральних вод із вмістом радону. Чавунний чан розміщують на відкритому повітрі, під яким розпалюють вогнище, яке нагріває мінеральну воду приблизно до 45 °C. На дно чана кладуться плоскі річкові каміння. Влітку після процедури гуцули занурюються у холодну водойму, а взимку розтираються снігом і п'ють трав'яний чай. В деяких селах люди користуються дерев'яним коритом (ночва), яке ставиться посеред кухні на свята.
До того часу гуцульська лазня змішала традиції всіх народів, які населяли схили Карпат і Паннонську рівнину. Для підтримки чистоти тіла гуцули взимку розпалюють вогнище в своїх колибах і розтираються річковим льодом та снігом, при цьому вживаючи велику кількість буркуту. Влітку вони використовують рубаний лід, який зберігався протягом теплого періоду під товстим шаром тирси. Ця процедура дозволяла краще очиститись від бруду.
Громадські лазні кримських татар нічим не відрізнялися від звичайних турецьких лазень (хамам). Це були багатокупольні будівлі, складені з кримського черепашнику і буту з двома окремими входами паралельно розташованих чоловічої та жіночої частин. Хамам складається з чотирьох послідовно сполучених приміщень з наростанням температури від 35 до 55°C: роздягальня (джамкон), кімната відпочинку (соулук), потільний зал (парильня) та масажний кабінет (согуклук). Через круглі вікна проходили освітлення та вентиляція. Залишки таких лазень були виявлені у передмісті Бахчисарая, Саланчику, який до 1532 року був столицею Кримського ханства.
Підлога та стіни хамаму були оздоблені мармуром, з якого робилися лавки та ванни, встановлені вздовж стін. Жарке повітря забезпечував мідний котел, який цілодобово нагрівався в окремому приміщенні за стіною парильні. Від нього по всій будівлі розходились підземні тунелі (гіпокауст), якими надходив гарячий пар і нагрівав підлогу. Ходити босоніж було неможливо, тому всім відвідувачам, які проводили в хамамі весь день, видавали взуття на дерев'яній платформі. Ночами в лазнях мили невільників, де негоціанти платили банникам перед продажем рабів на невільницькому ринку.
На відміну від турецької лазні, де застосовувалась процедура кесе, руська лазня не була поділена на жіночу та чоловічу, яка топилася щосуботи. Банні віники вже поділялися за гендерним принципом, який був важливим атрибутом парильні. Чоловіки користувались віниками з дуба, клена, ясена або в'язу, тоді як жінки, крім традиційного березового, парились липовими, вільховими та вербовими віниками. У грудні 1743 року, під час правління Єлизавети Петрівни, був опублікований сенатський указ про заборону спільного перебування в лазні, який дублювався лише на папері. Це дозволило уникнути епідемії сифілісу, яка накрила європейські країни. 1782 року Катериною II був підписаний «Статут благочинства», що остаточно поділив лазні на чоловічі та жіночі і до яких заборонялося заходити особам протилежної статі, що досягли 7-річного віку. Цей указ дещо пом'якшив умови, згідно з якими на жіночу половину могли заходити лікарі, художники та їх учні, які могли покращити свою майстерність та мистецтво з допомогою живої натури.
У 1797 році приватні лазні почали передавати на утримання казни на відкупних началах. Відтоді право на оренду лазні передавалося шляхом аукціону. 1820 року в Києві нараховувалось 9 торгових лазень, які обслуговували військовослужбовців місцевого гарнізону на Печерську та ремісників з Подолу.
Торгова лазня, у якій часто змінювались власники, майже не зазнала змін порівняно з лазнями минулих століть. Парильні як і раніше будувалися з дерева або глини і поділялися на дворянські та простонародні. Гарячі відділення опалювались печами-кам'янками та печами-голландками у передбанниках, вздовж стін якого закріплювались дерев'яні ящики для білизни. В деяких лазнях кам'янка опалювала гаряче та мильне відділення. Вбиральні як і раніше знаходились на вулиці, тоді як у простонародних лазнях «зручностей» не було. У дворянських лазнях банники робили чоловікам масаж, а у жіночих відділеннях проводили різноманітні косметологічні процедури. Банники не отримували платню, живучи на половину «чайових». Іншу половину отримував господар лазні, у якій можна було залишитись на ночівлю та отримати медичну допомогу.
В кінці XIX ст. з'явилися найсучасніші на ті часи «банні палаци» за зразком європейських римсько-ірландських лазень. 1893 року інженер та архітектор Гаврило Позняков придбав велику земельну ділянку біля Козиного болота, на якій збудував триповерховий будинок на Малій Житомирській, в якому відкрив чи не найрозкішніші у Києві лазні. Це були модернізовані терми з мармуровими ваннами, лавами, фонтанами і мозаїчною підлогою, в яких купці усіх гільдій відзначали укладання угод. На початку XX ст. кожен киянин відвідував лазню як мінімум п'ять разів на рік.
В цей же час були розроблені переносні «окопні» лазні для облаштування у наметах поблизу передової. Вони будувалися з підручних матеріалів, а на місцях позиційних боїв будувалися лазні-землянки і традиційні зрубні лазні. Під час Першої світової війни в армії існували мобільні лазні на кінній тязі, автомобільні лазні та банно-пральні дезінфікувальні поїзди, які призначалися для обслуговування польових шпиталів та лазаретів. Свої лазні мали й бронепоїзди: у легких лазня поєднувалась з кухнею у вагоні-кухні, а важкі бронепоїзди могли мати у своєму складі вагони-лазні.
Поїзд-лазня, який діяв до 18 годин на добу, складався з 22 вагонів. В них були 2 цистерни для води, 4-вагони лазні по 24 особи, 2 вагони-роздягальні, 2-вагони одягальні (кожен з 48 нумерованими місцями), вагон-кухня, чайна та їдальня, вагон для знищення паразитів, дезінфекційна «японська камера», паровоз для нагрівання води, електростанція, вагон для адміністрації з її канцелярією, вагон для команди, 2 вагони-склади для білизни і вагон-комора. У міжвоєнний період існувало 9 таких поїздів. У середині 1920-х років народна лазня була замінена на з роздільним входом та виходом, атрибутами якої були алюмінієві тази і вихотки, зроблені з клоччя, а також господарське мило та банний віник. Кахельна підлога в лазнях покривалася дерев'яними настилами, якими можна було ходити босоніж. 1931 року в УСРР нараховувалось 15 громадських лазень.
В роки Другої світової війни використовувались стаціонарні лазні, обладнання яких складалося з водонагрівного приладу, резервуарів для води, шайок, лавок та підніжних ґрат. Приміщеннями для них слугували землянки та бліндажі. Також існували спеціальні , всередині яких встановлювали піч і котли для гарячої та холодної води, до яких додавалася хлорка. Замість земляної підлоги використовувався дерев'яний настил з хлорованим дрантям. Перед походом до лазні солдату видавали господарське мило та рушник, загорнутий у паперовий пакет, а також березовий віник.
Наприкінці 1941 року на озброєння армії надійшли банно-пральні та дезінфікувальні поїзди з подвійними стінами, простір між якими засипався деревною тирсою. Вони складалися із 8 утеплених вагонів, до складу яких входили вагон-комора для брудної білизни, вагон для чистої білизни, вагон-роздягальня, вагон-душова з гучномовцем радіо, вагон-парильня, дезінфекційна камера для верхнього одягу, вагон-перукарня і вагон-клуб для відпочинку. У прифронтовій смузі банний вагон виконував утилітарну функцію і складався з передбанника та парильні. Також в поїздах-лазнях, які знаходились далеко від лінії фронту, були вагони-парильні та вагони-душові, переходи між якими облаштовувались теплими тамбурами.
Після війни громадські лазні часто відвідували сім'ями. В залі очікування для відвідувачів ставили великий самовар з чистою водою, яку кожен охочий міг попити із одного залізного кухля. Також у лазні та поблизу неї існували буфети або кафе, у яких продавали їжу та різноманітні напої (пиво, квас, газована вода). За домовленості з банником можна було пронести міцний алкоголь. Роль банника найчастіше виконувала жінка, яка обслуговувала як чоловічу, так і жіночу частину відвідувачів.
Будівництво сучасних лазень ведеться за типовими проєктами на 50–300 місць у містах і 10–26 місць для селищ міського типу та сільських місцевостей. За призначенням і плануванням лазні поділяють на туалетні, пропускні та комбіновані. Туалетна лазня складається з передбанника, мильні та парильні і має чоловіче та жіноче відділення на 50 і більше місць. За необхідності санобробки туалетні лазні можуть бути переобладнані на пропускні. При цьому в лазнях на 50 та 100 місць використовують пересувні, а в лазнях на понад 200 місць — стаціонарні дезінфекційні камери. В лазнях на понад 100 місць можуть облаштовуватись відокремлені ванно-душові блоки, до яких входять чекальні, ванни та душові кабіни.
Пропускна лазня складається з роздягальні, дезінфекційної камери, мильні та одягальні. Лазні змішаного типу мають спільні душові та парильні. Також в лазнях допускається спорудження плавальних басейнів та душових, які іноді встановлюють у літніх павільйонах.
Лазні первісних народів
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (березень 2018) |
Стародавній Єгипет
Історія лазні сягає своїм корінням прадавніх часів. Перші відомості про лазні з'являються у часи Стародавнього Єгипту.
Єгипетські жерці мали скрізь комфортно влаштовані і доступні кожному лазні й обмивалися чотири рази на добу: двічі вдень і двічі вночі. Неабияка прихильність до лазневої справи, масажу та обмеженість в їжі допомагали єгиптянам зберігати стрункість фігури і успішно боротися з процесом старіння. А єгипетські лікарі того часу вважалися найкращими у світі і загадкове мистецтво лікування різних хвороб не уявляли без ритуального використовування води і лазень.
Стародавня Греція
У Стародавній Греції лазні з'явились спочатку у спартанців і виконували роль оздоровниць. Їх лазні являли собою кругле приміщення з відкритим кам'яним вогнищем у центрі.
Стародавній Рим
Особливу популярність мала процедура відвідування лазень у римлян. Тут існував цілий культ лазневої справи. Навіть при зустрічі стародавні мешканці Риму замість вітання питали один в одного: «Як потієш?». А на одній із старовинних будівель зберігся напис: «Лазня, любов і радість — до старості ми разом», який дійшов аж до наших часів. Лазня для римлян служила цілим ритуальним приміщенням, була невіддільною частиною їх житла. Адже там вони не тільки милися, але і проводили бесіди, читали вірші, малювали, співали, влаштовували пишні трапези.
Були в лазні і кімнати для масажу, майданчики для спортивних вправ та змагань і навіть бібліотеки. Римляни-багатії відвідували терми двічі на день.
Стародавні Альпи
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk01THlWRU1DVTVNQ1ZFTUNWQ1FpVkVNU1U0UXlWRU1DVkNSaVZFTVNVNU5pVkVNQ1ZDT1NWRU1TVTRNU1ZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUVNWRU1DVkNNRjhsUkRBbFFrSWxSREFsUWpBbFJEQWxRamNsUkRBbFFrUWxSREVsT0VZdWFuQm5MekU1T0hCNExTVkVNQ1U1TUNWRU1DVkNRaVZFTVNVNFF5VkVNQ1ZDUmlWRU1TVTVOaVZFTUNWQ09TVkVNU1U0TVNWRU1TVTRReVZFTUNWQ1FTVkVNQ1ZDTUY4bFJEQWxRa0lsUkRBbFFqQWxSREFsUWpjbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Історія виникнення цієї лазні походить від стародавніх традицій Альп, коли члени родини збиралися навколо теплої грубки в спеціальній теплій ніші, наповненій свіжим сіном, періодично додаючи води на розігріту поверхню для отримання пари насиченої ефірними оліями альпійського сіна. Назва лазні походить від назви кошика (нім. kraxen), за допомогою якого, з гірських альпійських луків в долину переносили сіно.
Різновиди сучасних лазень
Ця стаття містить текст, що не відповідає . (березень 2018) |
За конструкціями лазні-парні поділяють на три основних типи в залежності від температури і вологості повітря в парильному відділенні:
- лазні сухо-повітряні (міська громадська лазня-кам'янка, руська, фінська сауна) з температурою повітря від 60° до 120° C і вологістю повітря від 5 % до 25 %;
- лазні сирі (парна, руська, фінська, східна), температура в які коливається від 50° до 70° C, а вологість від 80 % до 100 %;
- водяники, або японські лазні.
Римські терми
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV6TDFKdmJXRnVYMEpoZEdoelgybHVYMEpoZEdoZlUzQmhKVEpEWDBWdVoyeGhibVJmTFY5S2RXeDVYekl3TURaZlpXUnBkRE11YW5Cbkx6TXdNSEI0TFZKdmJXRnVYMEpoZEdoelgybHVYMEpoZEdoZlUzQmhKVEpEWDBWdVoyeGhibVJmTFY5S2RXeDVYekl3TURaZlpXUnBkRE11YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Найдавніші лазні — римські терми (лат. thermae, від грец. θερμη — «тепло»). Вони складалися з декількох відділень: для роздягання і відпочинку після лазні, відділення з басейном для першого обмивання, потім приміщення для миття теплою і гарячою водою. Після нього — для сухої парної і вологої лазні. Відділення з басейном з холодною водою мало назву фригідарій. Обігрів парильних відділень вироблявся печами, що опалювалися нафтою.
Римсько-ірландські лазні
Римсько-ірландські лазні набули поширення в різних країнах світу. Вони є суто повітряними при помірній температурі 50–60° C. Гаряче повітря проходить під підлогою і по стінах у спеціальних трубах. Процес відвідування лазні відбувається в наступному порядку: підготовче приміщення, приміщення першого розігріву, парильне відділення, у якому через дірчасту підлогу подається гаряче повітря. Тому, переходячи з одного приміщення в інше, відбувається активне потовиділення. Від римської така лазня відрізняється наявністю спеціальної труби для виходу відпрацьованого повітря, що робить атмосферу парної лазні здоровою.
Руська лазня
На Русі лазні відомі з давніх часів. У статуті князя Володимира (966 р.) лазні числилися як «заклади для нездатних». По всій Русі, у селах і містах на берегах річок, озер і струмків будували парні лазні. Руська парна лазня являє собою дерев'яну хату, зруб, у якій розташовані два приміщення: роздягальне (передбанник) і парильне відділення (парильню). У парильні розміщалася кам'янка — піч з каменями.
Руська лазня має два різновиди: з топкою «по-чорному» і «по-білому». Грубка «по-чорному» найдавніша, але вона збереглася до наших днів у деяких областях, наприклад у Сибіру. Грубки палять без димаря, дим виходить через відчинене вікно парильні. Коли кам'янка добре розігріта, кочегарити припиняють, лазню провітрюють, стіни обливають водою, потім закривають вікна і двері і подають воду в кам'янку для утворення пари. Така лазня має особливий дух за рахунок дії диму на дерев'яні конструкції зрубу.
Лазня з топкою «по-білому» поширена на території України, Білорусі та Росії. У ній дим з кам'янки виходить через трубу, завдяки чому атмосфера в парильні не забруднюється, провітрювання парильні й обмивання стін не потрібно. Така лазня гігієнічніша і сучасніша.
У Росії є ще один різновид, що зустрічається в степових і безлісних районах, де не можна побудувати дерев'яне приміщення. У руській печі після випічки хліба вигрібають золу, настилають дошки і забираються всередину, куди заздалегідь поміщені цебро з водою і віник. При зволоженні гарячих стінок печі водою утвориться пара.
У парній лазні у повітрі підтримують високий вміст пари і тому температура на рівні голови в такій лазні не перевищує 60–65 °С.
Гуцульська лазня
Свої особливості має традиційна лазня гуцулів. Специфіка їх стилю життя та ведення господарства, життя у горах серед хвойних лісів, де холодний сезон триваліший, ніж на інших українських землях, відповідно призвело до специфіки їх догляду за здоров'ям. Однією з таких оригінальних справ була гуцульська лазня. Гуцули взимку, рубаючи дерева високо в горах для підтримки чистоти тіла розтоплювали вогнище («ватру») в своїх колибах і влаштовували так звану гуцульську лазню, ця процедура дозволяла краще очиститися від бруду, ніж традиційні обливання водою, також гуцулами було помічено очищувальний та тонізувальний ефект такого виду лазні.
Контраст температур у гуцульській лазні чудово впливає на потовиділення та еластичність шкіри: розм'якшення епідермісу та зняття ороговілого шару, покращення дихання шкіри. Споживання під час процедури великої кількості води призводить до очищення , активізує роботу потових залоз та виводить токсини, шлаки і , а також покращує роботу кровоносної системи. Контраст температур підвищує загальний тонус організму.
Кельтська лазня
Цілющий ефект трав'яних настоїв та настоянок був відомий, коли Європа перебувала під владою кельтських племен. Саме тих племен, воїни яких тримали в страху всю тодішню Європу, проти яких вів безперервні війни Юлій Цезар. Під час лікування поранених воїнів кельтські друїди-жерці помітили, що теплі просякнуті настоями тканини краще загоювали рани. Тому з часом з'явився звичай після купелі лежати загорнувшись у трав'яну верету, зволожену трав'яними настоями, що мало лікувати хвороби конкретної людини.
Дакійська лазня
Даки, що протягом тривалого часу жили у Карпатах, у своїх купелях використовували різні природні камені. Вони вірили, що природна енергія каменю усуває напругу і стрес, послаблює і нейтралізує негативну енергію, перерозподіляє її з областей, де вона знаходиться в надлишку, в ті області, де її недостатньо. Як джерела тепла і холоду в цьому виді лазень використовуються певні камені Карпатських гір.
Мінеральна лазня
Купання в чанах з мінеральною водою було відоме в Європі із давніх-давен, особливо в гірських регіонах Альп, Карпат, Піреней. Користь від таких ванн не підлягала сумніву, адже окрім простого чищення організму, мінеральна вода ще й чудово впливає на загальний тонус, потовиділення, розм'якшення епідермісу, покращення дихання шкіри та насичення через відкриті пори необхідними мінералами, а також покращує роботу кровоносної системи. Температура у чані підтримується на рівні до 40 °C (для витривалих клієнтів можна й до 45 °C). Сидять люди у мінеральних лазнях так, щоб серце було над водою.
Фінська лазня
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDFOaGRXNWhYekl1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZOaGRXNWhYekl1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Сауна (у перекладі з фінської означає «лазня»). Тому, правильно говорити або «фінська лазня», або «сауна» (і, аж ніяк, не «фінська сауна»).
Прародителькою руської і фінської лазень є та сама хата, що нагрівається «по-чорному» (без димаря).
Як користуватись
Спочатку слід прийняти душ (без мила), щоб увійти в парильню мокрим. Сядьте і дайте теплу прогріти тіло, щоб відкрилися пори шкіри. Після нетривалого перебування в сауні потрібно прийняти душ удруге, цього разу з прохолоднішою водою. Після чого можна зайти в сауну знову.
При неправильному користуванні сауною (висока температура і низька вологість повітря) можна пересушити верхні дихальні шляхи (сухість у горлі), шкіру і слизові оболонки. Якщо не зволожувати повітря, поливаючи каміння водою, то сухе повітря, що має менші теплопровідність і теплоємність, дозволить підняти температуру в сауні до 100–120 °С. Але практика сухого повітря є хибною і до сауни має опосередковане відношення. Облаштування фінської та руської лазень нічим не відрізняється і поняття «сухого пару» по відношенню до лазні не існує.
Прохолодний басейн або душ після парильні сприяє відновленню температури тіла, перешкоджаючи його перегріванню, та загартовує організм.
Усі процедури в сауні бажано, щоб не перевищували трьох годин.
Японська лазня (офуро)
У Японії дуже популярними є водяні лазні. Ванна такої лазні влаштована в дерев'яній бочці, що заповнюється гарячою водою з температурою близько 45° C. Приймають ванну занурюючись у неї по груди, надягши на голову шапочку, змочену в холодній воді. Японці відвідують таку лазню 2–3 рази на тиждень.
Іншим видом японської лазні є тирсова суха лазня. У кедрову тирсу додають лікарські трави, потім суміш нагрівається до 60 °C. Тирса всмоктує піт, одночасно виділяючи ароматичні і цілющі речовини.
Турецька лазня (хамам)
Турецька лазня не є суто турецьким винаходом. Турки перейняли звичай будівництва і використовування гарячих лазень у арабів. Останні, у свою чергу, запозичили їх з побуту народів Римської імперії. Дещо пізніше, в Константинополі, ця лазня була перетворена в «хамам» (що в перекладі означає «той, що розповсюджує тепло») — турецьку лазню.
Лежаки, підлога і стіни з мармуру в них підігріваються гарячим повітрям і поливаються водою для утворення пари. Поєднання масажу і релаксаційної властивості мармуру дає приголомшливий лікувальний ефект. В умовах спекотного клімату країн Сходу регулярні відвідини турецької лазні були профілактикою багатьох хвороб: застудних, серцево-судинних, хвороб опорно-рухового апарату та ін. Турецька лазня в поєднанні з масажем є ще й ефективним засобом в боротьбі з целюлітом.
Існує повір'я, що хамам виліковує від безплідності — жар хамаму підвищує плодючість. За стародавніх часів існував звичай омивати незаміжніх дівчат в басейні, щоб ті швидше вийшли заміж.
Процес миття
Спочатку людина відмокає в парній на дуже гарячому камені. Його називають чебек-таши («камінь для живота»). Лежачи на животі, людина прогрівається і розпарюється. Банники час від часу поливають зверху водою. Очищення тіла в хамамі відбувається за допомогою вологої пари.
Потім настає час пілінгу. Спеціальною жорсткою мочалкою шкіру очищають від шару, що ороговів.
Наступний етап — мильний масаж. З мішка, схожого на наволочку, на людину виливають спеціальну мильну піну. Рецепт виготовлення цієї піни тримається в секреті і передається з вуст у вуста. Мильний масаж розпарює м'язи та розрівнює шкіру. Гаряча пара відкриває пори і шкіра починає самоочищуватися.
Потім невеликий відпочинок. Змивши піну, банник веде людину в кімнату, де пригощає чаєм.
Закінчується процедура інтенсивним масажем з .
Весь процес триває дві години.
Інші лазні
Можна попаритися в мішку з березовим листям або квітковим сіном.
Існує піщана лазня. Розігрітий на сонці пісок добре вбирає в себе піт заритої в піщану масу людини. Такі лазні лікують артрити, ревматизм, нефрити і деякі гінекологічні захворювання. Після чого дуже корисно окунутися в море.
Авіценна рекомендував піщані лазні з кавуном. Кавун — сечогінний фрукт, і весь піт хворого всмоктує в себе пісок. У такий спосіб лікували захворювання нирок.
Корисність
Прогрівання в лазні призводить до благодійної зміни функціонального стану органів і систем організму, посиленню обміну речовин, сприяє розвитку захисних і компенсаторних механізмів. Пояснюється це благодійним впливом тепла й виділення поту на серцево-судинну, дихальну, терморегуляційну й ендокринну системи. Лазня заспокоює нервову систему, привносить бадьорість, підвищує розумові здібності.
Галерея
- Російська лазня і музеї села Мандроги
Див. також
Вікіцитати містять висловлювання на тему: Лазня |
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Лазня |
Примітки
- Лазня // Словник української мови : у 20 т. — К. : Наукова думка, 2010—2022.
- Лазня // Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1989. — Т. 3 : Кора — М. — С. 184. — .
- Баня // Етимологічний словник української мови : в 7 т. / редкол.: О. С. Мельничук (гол. ред.) та ін. — К. : Наукова думка, 1982. — Т. 1 : А — Г. — С. 136.
- . www.verben.de. Архів оригіналу за 2 грудня 2020. Процитовано 5 жовтня 2020.
- Передбанник // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
- Парильня // Словник української мови : в 11 т. — Київ : Наукова думка, 1970—1980.
Посилання
- Лазня // Термінологічний словник-довідник з будівництва та архітектури / Р. А. Шмиг, В. М. Боярчук, І. М. Добрянський, В. М. Барабаш ; за заг. ред. Р. А. Шмига. — Львів, 2010. — С. 115. — .
- Лазня [ 9 листопада 2016 у Wayback Machine.] // Українська мала енциклопедія : 16 кн. : у 8 т. / проф. Є. Онацький. — Накладом Адміністратури УАПЦ в Аргентині. — 1960. — Т. 3, кн. VI : Літери Ком — Ле. — С. 807. — 1000 екз.
- Слов'янська баня: історія та вплив на здоров'я [ 21 березня 2020 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
La znya specialno obladnane primishennya de paryatsya i miyutsya Laznya Krayina Rosiya Laznya u VikishovishiEtimologiyaPraslov yanske slovo laz n laznja pov yazane z diyeslovom laziti laziti Nazva mogla buti zumovlena tim sho v laznyah zalizali na polici shob poparitisya Dlya slova laznya v ukrayinskij zasvidchene inshe znachennya nizka hatina z malenkim vhodom kudi mozhna tilki prolizti Pov yazannya slov yanskogo laznya z lat lavare miti i hetsk lahuuai liti neperekonlivi Shozhi slova ye v inshih movah bil la znya pol laznia chesk lazen luzh laznja a takozh ros l aznya drabinka shodnya Praslov yanske banja zapozichene z narodno latinskoyi movi Shozhi slova isnuyut v inshih slov yanskih movah pravda zdebilshogo z desho inshimi znachennyami ros i bolg banya i dav rus banya laznya nizh luzh banja vanna bolg bani kurort z cilyushimi vodami sloven banja vanna starocerk slov bania laznya misce dlya mittya U Starodavnomu Rimi slovom baneum klasichne napisannya balneum zvalisya miscya dlya kupannya vanni i termi Vid nogo takozh pohodyat fr bain ital bagno isp bano Sami rimlyani zapozichili jogo u grekiv dav gr balaneῖon oznachaye laznya kupalnya pohodzhennya jogo ne yasne dzherelo ne vkazane 881 den Deyaki pripuskayut sho slovo banya yak arhitekturnij termin a z nim i banka banka mozhut buti pov yazani z prasl banja cherez nizku semantichnih zsuviv misce dlya mittya gt yemnist dlya mittya gt yemnist posudina gt shozhij element budovi Ale cya dumka podilyayetsya ne vsima movoznavcyami IstoriyaDavni chasi Pershi lazni na teritoriyi Ukrayini z yavilisya za chasiv Tripilskoyi kulturi Lazni togo chasu buli zrobleni iz glini yaka retelno obpikalasya yak vseredini tak i zzovni Za rahunok cogo primishennya dovgo zberigalo teplo i ne vipuskalo par Proceduru mittya tripilci zazvichaj pochinali z pittya cilyushih nastoyiv V seredini V st do n e batko istoriyi Gerodot opisav laznevi tradiciyi skifiv Skifska laznya skladalasya z troh zherdin yaki perebuvali pid nahilom odin do odnogo i obtyaguvalis povstyu Po centru primishennya stavili velikij chan u yakij choloviki zalivali vodu i zakidali rozpechene kaminnya dovodyachi temperaturu vodi do potribnoyi i otrimuyuchi likuvalnij par Na kameni choloviki kidali nasinnya konopli Zhinki roztirali na kamenyah kiparis ladan i kedr postupovo pidlivayuchi vodu Sumish nagaduvala ridke tisto z charivnim aromatom yakim zhinki povnistyu namazuvalis Pislya zmivu tilo stavalo chistim ta bliskuchim Skifo sarmatski plemena ne tilki pidtrimuvali gigiyenu ale j zdijsnyuvali deyaki ritualni obryadi Bud yake svyato vdale polyuvannya abo shlyubni zv yazki buli pov yazani z obmivannyam v lazni Pered vidpravlennyam na toj svit pomerlogo mili a pislya pohovannya lyudi znovu parilis u lazni U I st n e na teritoriyi Pivnichnogo Prichornomor ya ta Priazov ya nabuli poshirennya budivli osoblivogo tipu termi Ce buli svogo rodu klubi z duzhe rozvinenim bannim vuzlom U termah vidviduvachi provodili znachnu chastinu chasu tam diznavalisya i obgovoryuvali vsi novini sluhali filosofiv ta oratoriv spivakiv ta muzikantiv neridko ukladali ugodi prodavali ta kupuvali rizni rechi milisya v lazni koristuvalisya poslugami perukariv abo manikyurnikiv Pivnichnopontijski termi mali prostishij ustrij nizh rimski ale v nih buli vsi osnovni elementi ostannih Termi Haraksa 25h15 skladalisya iz roztashovanih u dva ryadi primishen v odnomu z yakih znahodilis apoditerij frigidarij z cementovanim basejnom dlya kupannya tepidarij ta kaldarij pidloga yakogo skladalasya z glinyanih plit yaki buli vstanovleni na kam yanih stovpah Pid pidlogoyu yaku prikrashali galkovi mozayiki ta nastinni freski prolyagali glinyani trubi yakimi podavalosya garyache povitrya dlya opalennya lazni Dlya komfortu vidviduvachiv vidavalisya specialni sabo na derev yanij pidoshvi U II III st n e bulo dobudovano ryad kimnat klubnogo priznachennya palestra v yakih soldati mogli provoditi vilnij chas Serednovichchya Zgadka pro laznyu zustrichayetsya u shidnoslov yanskih mifah ta u perskomu rukopisi Zibrannya istorij sho vklyuchaye istoriyi zapisani u VI IX st Laznya bula neviddilnoyu chastinoyu zhittya davnih slov yan v nih vidznachali vsi urochistosti obmivali novonarodzhenu ditinu i provodzhali pomerlogo Takozh laznya vikonuvala gospodarski ta zhitlovi funkciyi i bula miscem tradicijnih divochih vorozhin Yazichnicki lazni buduvalisya z kolod svizhovisushenoyi sosni i topilisya po chornomu Shilini mizh kolodami buli zakonopacheni derevnoyu smoloyu ta mohom Kurna laznya mala krihitne vikno pid steleyu nizki vhidni dveri ta visokij porig Vseredini lazni najchastishe sprava bilya vhodu stoyala pich kam yanka skladena iz velikih valuniv abo dikogo kamenyu zi znachnim vmistom kremniyu Zverhu nasipali dribnij bulizhnik yakij z chasom pochali peremishuvati z chavunnimi chushkami Pich topili vilhovimi abo berezovimi drovami dim iz yakoyi nadhodiv bezposeredno do parilni i vihodiv cherez vidchineni dveri Pislya zmivu kiptyavi laznyu obparyuvali cilyushimi travami i ne pidtoplyuvali pid chas mittya Pid chas budivnictva chornoyi lazni v derev yanij pidlozi zalishali shilini dlya stikannya vodi abo vikopuvali yamu Polici ta pidlogu zastelyali sinom ta solomoyu a takozh yalinovimi ta sosnovimi gilkami V chornij lazni zavzhdi stoyala kadka z proholodnim kvasom zi svizhoyu m yatoyu a pid chas vhodu kozhnomu vidviduvachu davali skushtuvati redku Pri comu dveri ta vikno shilno zakrivali Zhinki i diti zazvichaj parilis na nizhnih policyah todi yak choloviki zalazili pid stelyu de temperatura mogla dosyagati 100 C Vzimku pislya lazni ogoleni lyudi pirnali v opolonku abo obtiralisya snigom a vlitku oblivalisya holodnoyu vodoyu abo stribali u vodojmu Takozh davni slov yani polyublyali paritisya v pechi vseredini yakoyi mogli rozmistitisya dvoye lyudej Pich spochatku protoplyuvali vigribali ves zhar stelili chistu solomu i zahodili vseredinu Riven temperaturi vstanovlyuvavsya zgidno z bazhannyam abo vitrivalistyu a samu zaslinku mozhna bulo zalishati vidkritoyu Garyachi stini brizkali vodoyu vnaslidok chogo zajvij par vidrazu vihodiv cherez dimar Starih ta hvorih lyudej yakim vazhko bulo zalizti na pich samostijno zasovuvali na viskoblenih derev yanih panelyah Ditej tezh mili podibnim chinom yih klali na derev yanu hlibnu lopatu i podavali lyudini yaka perebuvala vseredini Za chasiv Kiyivskoyi Rusi laznya bula neviddilnoyu chastinoyu pobutu ta medicini 907 roku knyaz Oleg uklav dogovir z Vizantiyeyu zgidno z yakim ruskim kupcyam dozvolyalosya vidviduvati laznyu u bud yakij chas Pro ce svidchat zapiski arabskogo vchenogo Ibn Dasta yakij vidznachav sho rusichi duzhe lyublyat paritisya v lazni a potim valyatisya v snigu ta kupatisya v opolonci Pid chas mittya lyudi parili odin odnogo berezovimi vinikami i oblivalisya vodoyu z cebra Silski lazni yavlyali soboyu zemlyanki u yakih dim vihodiv cherez vikoncya v nakati sho zakrivalisya kamenyami abo po verhu zrubiv yaki vistupali iz zemli ta zakrivalisya pletenimi zaslinkami abo tesanimi zasuvami U 945 roci kiyivska knyaginya Olga pomstilasya za vbivstvo knyazya Igorya v chotirikratnomu rozmiri Pid chas drugoyi pomsti do neyi pribuli posli derevlyan yaki vimagali odruzhennya svogo knyazya Mala na vdovi knyazya Igorya Zaproponuvavshi gostyam shoditi do lazni knyaginya Olga nakazala zachiniti yiyi zzovni Obklavshi laznyu solomoyu ta hmizom yiyi spalili z chotiroh storin razom z derevlyanami V ti chasi pitannyami medicini zajmalisya dosvidcheni chenci yaki chitali praci davnogreckih medikiv pro korist parnoyi lazni Pragnuchi pereviriti otrimani z antichnih dzherel svidchennya chenci pochali buduvati likuvalni lazni Do nih pribudovuvali specialni primishennya u yakih hvori mogli timchasovo meshkati V statuti knyazya Volodimira 996 taki lazni nazivalisya zakladami dlya nezdatnih vidbivayuchi gliboke rozuminnya lazni yak terapevtichnogo zasobu U litopisah XI XIII st neridko zustrichayutsya zgadki pro lazni 1090 roku yepiskop greckogo pohodzhennya Yefrem Pereyaslavskij zbuduvav kam yanu laznyu za zrazkom vizantijskoyi yaka bula nejmovirno populyarnoyu sered mishan V cej zhe chas chernec Kiyevo Pecherskogo monastirya Agapit Pecherskij yakij stav vidomim zavdyaki svoyemu talantu do likuvannya zcilyuvav hvorih z dopomogoyu mazej i lazni Zgidno z statutom monastirya hvorih potribno bulo miti v lazni yak minimum dvichi na misyac Na pochatku XII st onuka Volodimira Monomaha Zoya Yevpraksiya propoviduvala osobistu gigiyenu i korist lazni yaka oberigala vid hvorobi ta zmicnyuvala tilo Davnoruska dobre ilyustruye rol lazni v narodnij empirichnij medicini i harakter zastosuvannya samobutnih ta efektivnih likuvalnih zasobiv Zgidno z deyakimi spiskami ciyeyi povisti Muromskij knyaz Petro yakij strazhdav nevilikovnoyu shkirnoyu hvoroboyu buv zcilenij v Ryazanskij zemli divchinoyu znaharkoyu Fevroniyeyu batko ta brat yakoyi buli bortnikami Vona nakazala natopiti laznyu vimiti hvorogo i zmazati jogo tilo medom dikih bdzhil Vnaslidok likuvannya knyaz povnistyu oduzhav Pislya zanepadu Kiyivskoyi Rusi stepove Prichornomor ya peretvorilosya na Dike pole poselyatisya v cih zemlyah bulo nemozhlivo cherez postijni napadi kochovikiv Banna rozkish Zolotoyi Ordi podilyalasya na Bilu ta Chervonu palatu yaki vidriznyalisya kolorom shtukaturki vnutrishnih stin Zolotoordinska laznya skladalasya z rozdyagalni kimnati z holodnoyu vannoyu abo basejnom teployi kimnati dlya mittya ta gospodarskih primishen Na pochatku 30 h rokiv XV st budivli buli zrujnovani vijskami moskovskogo knyazya Fedora Vasilovicha Pestrova Podalshomu rujnuvannyu spriyali miscevi selyani yaki provodili samostijni rozkopki pid chas yakih buli viyavleni pidzemni pechi zalishki midnogo kotla skladna sistema cistern ta vodogoniv zalizni trubi dlya podachi garyachoyi vodi goncharni dimogarni ta kanalizacijni trubi Vse ce prizvelo do ostatochnogo obvalu zalishkiv ruyin lazni Novij ta novitnij chas Kinec XV st stav chasom poyavi na istorichnij areni ukrayinskogo kozactva Kozacki lazni zavzhdi topilisya po bilomu dlya yakoyi vidgorodzhuvavsya nevelikij kut za pichchyu Sama pich mala zaslinki z boku parilni ta z boku kuhni Pidloga robilasya z nahilom dlya zlivu vodi v bik zovnishnoyi stini na yakih roztashovuvalis dekilka lavok na riznih rivnyah U kutku znahodilas velika dizhka dlya holodnoyi vodi yaku lili na kaminnya i yakoyu oblivalisya z derev yanih vider ceberok Pri bazhanni v dizhku mozhna bulo zanuritisya povnistyu Takozh kozaki praktikuvali pohidni lazni de zamist pechi vikoristovuvalis garmatni yadra i drova a stini primishennya sporudzhuvalis zi shilnoyi prosochenoyi specialnim rozchinom tkanini Zagotovka bannogo vinika bula ritualom Chitayuchi specialnu molitvu pid chas cerkovnih svyat kozaki zrizali gilki dlya vinikiv i visushuvali yih v tini Voni buli velikimi majstrami bannih sprav zavzhdi provodili podibni proceduri do ta pislya pohodu a specialisti znahari z dopomogoyu rozparyuvannya likuvali kozakiv trav yanimi nastoyami ta vidvarami Vazhkohvori obmezhuvalis prostim obmivannyam osterigayuchis zavdati she bilshoyi shkodi slabkomu zdorov yu Na pochatku XVII st v zakarpatskomu seli Lumshori z yavlyayutsya lazni na osnovi mineralnih vod iz vmistom radonu Chavunnij chan rozmishuyut na vidkritomu povitri pid yakim rozpalyuyut vognishe yake nagrivaye mineralnu vodu priblizno do 45 C Na dno chana kladutsya ploski richkovi kaminnya Vlitku pislya proceduri guculi zanuryuyutsya u holodnu vodojmu a vzimku roztirayutsya snigom i p yut trav yanij chaj V deyakih selah lyudi koristuyutsya derev yanim koritom nochva yake stavitsya posered kuhni na svyata Do togo chasu guculska laznya zmishala tradiciyi vsih narodiv yaki naselyali shili Karpat i Pannonsku rivninu Dlya pidtrimki chistoti tila guculi vzimku rozpalyuyut vognishe v svoyih kolibah i roztirayutsya richkovim lodom ta snigom pri comu vzhivayuchi veliku kilkist burkutu Vlitku voni vikoristovuyut rubanij lid yakij zberigavsya protyagom teplogo periodu pid tovstim sharom tirsi Cya procedura dozvolyala krashe ochistitis vid brudu Gromadski lazni krimskih tatar nichim ne vidriznyalisya vid zvichajnih tureckih lazen hamam Ce buli bagatokupolni budivli skladeni z krimskogo cherepashniku i butu z dvoma okremimi vhodami paralelno roztashovanih cholovichoyi ta zhinochoyi chastin Hamam skladayetsya z chotiroh poslidovno spoluchenih primishen z narostannyam temperaturi vid 35 do 55 C rozdyagalnya dzhamkon kimnata vidpochinku souluk potilnij zal parilnya ta masazhnij kabinet sogukluk Cherez krugli vikna prohodili osvitlennya ta ventilyaciya Zalishki takih lazen buli viyavleni u peredmisti Bahchisaraya Salanchiku yakij do 1532 roku buv stoliceyu Krimskogo hanstva Pidloga ta stini hamamu buli ozdobleni marmurom z yakogo robilisya lavki ta vanni vstanovleni vzdovzh stin Zharke povitrya zabezpechuvav midnij kotel yakij cilodobovo nagrivavsya v okremomu primishenni za stinoyu parilni Vid nogo po vsij budivli rozhodilis pidzemni tuneli gipokaust yakimi nadhodiv garyachij par i nagrivav pidlogu Hoditi bosonizh bulo nemozhlivo tomu vsim vidviduvacham yaki provodili v hamami ves den vidavali vzuttya na derev yanij platformi Nochami v laznyah mili nevilnikiv de negocianti platili bannikam pered prodazhem rabiv na nevilnickomu rinku Na vidminu vid tureckoyi lazni de zastosovuvalas procedura kese ruska laznya ne bula podilena na zhinochu ta cholovichu yaka topilasya shosuboti Banni viniki vzhe podilyalisya za gendernim principom yakij buv vazhlivim atributom parilni Choloviki koristuvalis vinikami z duba klena yasena abo v yazu todi yak zhinki krim tradicijnogo berezovogo parilis lipovimi vilhovimi ta verbovimi vinikami U grudni 1743 roku pid chas pravlinnya Yelizaveti Petrivni buv opublikovanij senatskij ukaz pro zaboronu spilnogo perebuvannya v lazni yakij dublyuvavsya lishe na paperi Ce dozvolilo uniknuti epidemiyi sifilisu yaka nakrila yevropejski krayini 1782 roku Katerinoyu II buv pidpisanij Statut blagochinstva sho ostatochno podiliv lazni na cholovichi ta zhinochi i do yakih zaboronyalosya zahoditi osobam protilezhnoyi stati sho dosyagli 7 richnogo viku Cej ukaz desho pom yakshiv umovi zgidno z yakimi na zhinochu polovinu mogli zahoditi likari hudozhniki ta yih uchni yaki mogli pokrashiti svoyu majsternist ta mistectvo z dopomogoyu zhivoyi naturi U 1797 roci privatni lazni pochali peredavati na utrimannya kazni na vidkupnih nachalah Vidtodi pravo na orendu lazni peredavalosya shlyahom aukcionu 1820 roku v Kiyevi narahovuvalos 9 torgovih lazen yaki obslugovuvali vijskovosluzhbovciv miscevogo garnizonu na Pechersku ta remisnikiv z Podolu Torgova laznya u yakij chasto zminyuvalis vlasniki majzhe ne zaznala zmin porivnyano z laznyami minulih stolit Parilni yak i ranishe buduvalisya z dereva abo glini i podilyalisya na dvoryanski ta prostonarodni Garyachi viddilennya opalyuvalis pechami kam yankami ta pechami gollandkami u peredbannikah vzdovzh stin yakogo zakriplyuvalis derev yani yashiki dlya bilizni V deyakih laznyah kam yanka opalyuvala garyache ta milne viddilennya Vbiralni yak i ranishe znahodilis na vulici todi yak u prostonarodnih laznyah zruchnostej ne bulo U dvoryanskih laznyah banniki robili cholovikam masazh a u zhinochih viddilennyah provodili riznomanitni kosmetologichni proceduri Banniki ne otrimuvali platnyu zhivuchi na polovinu chajovih Inshu polovinu otrimuvav gospodar lazni u yakij mozhna bulo zalishitis na nochivlyu ta otrimati medichnu dopomogu V kinci XIX st z yavilisya najsuchasnishi na ti chasi banni palaci za zrazkom yevropejskih rimsko irlandskih lazen 1893 roku inzhener ta arhitektor Gavrilo Poznyakov pridbav veliku zemelnu dilyanku bilya Kozinogo bolota na yakij zbuduvav tripoverhovij budinok na Malij Zhitomirskij v yakomu vidkriv chi ne najrozkishnishi u Kiyevi lazni Ce buli modernizovani termi z marmurovimi vannami lavami fontanami i mozayichnoyu pidlogoyu v yakih kupci usih gildij vidznachali ukladannya ugod Na pochatku XX st kozhen kiyanin vidviduvav laznyu yak minimum p yat raziv na rik V cej zhe chas buli rozrobleni perenosni okopni lazni dlya oblashtuvannya u nametah poblizu peredovoyi Voni buduvalisya z pidruchnih materialiv a na miscyah pozicijnih boyiv buduvalisya lazni zemlyanki i tradicijni zrubni lazni Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni v armiyi isnuvali mobilni lazni na kinnij tyazi avtomobilni lazni ta banno pralni dezinfikuvalni poyizdi yaki priznachalisya dlya obslugovuvannya polovih shpitaliv ta lazaretiv Svoyi lazni mali j bronepoyizdi u legkih laznya poyednuvalas z kuhneyu u vagoni kuhni a vazhki bronepoyizdi mogli mati u svoyemu skladi vagoni lazni Poyizd laznya yakij diyav do 18 godin na dobu skladavsya z 22 vagoniv V nih buli 2 cisterni dlya vodi 4 vagoni lazni po 24 osobi 2 vagoni rozdyagalni 2 vagoni odyagalni kozhen z 48 numerovanimi miscyami vagon kuhnya chajna ta yidalnya vagon dlya znishennya parazitiv dezinfekcijna yaponska kamera parovoz dlya nagrivannya vodi elektrostanciya vagon dlya administraciyi z yiyi kancelyariyeyu vagon dlya komandi 2 vagoni skladi dlya bilizni i vagon komora U mizhvoyennij period isnuvalo 9 takih poyizdiv U seredini 1920 h rokiv narodna laznya bula zaminena na z rozdilnim vhodom ta vihodom atributami yakoyi buli alyuminiyevi tazi i vihotki zrobleni z klochchya a takozh gospodarske milo ta bannij vinik Kahelna pidloga v laznyah pokrivalasya derev yanimi nastilami yakimi mozhna bulo hoditi bosonizh 1931 roku v USRR narahovuvalos 15 gromadskih lazen V roki Drugoyi svitovoyi vijni vikoristovuvalis stacionarni lazni obladnannya yakih skladalosya z vodonagrivnogo priladu rezervuariv dlya vodi shajok lavok ta pidnizhnih grat Primishennyami dlya nih sluguvali zemlyanki ta blindazhi Takozh isnuvali specialni vseredini yakih vstanovlyuvali pich i kotli dlya garyachoyi ta holodnoyi vodi do yakih dodavalasya hlorka Zamist zemlyanoyi pidlogi vikoristovuvavsya derev yanij nastil z hlorovanim drantyam Pered pohodom do lazni soldatu vidavali gospodarske milo ta rushnik zagornutij u paperovij paket a takozh berezovij vinik Naprikinci 1941 roku na ozbroyennya armiyi nadijshli banno pralni ta dezinfikuvalni poyizdi z podvijnimi stinami prostir mizh yakimi zasipavsya derevnoyu tirsoyu Voni skladalisya iz 8 uteplenih vagoniv do skladu yakih vhodili vagon komora dlya brudnoyi bilizni vagon dlya chistoyi bilizni vagon rozdyagalnya vagon dushova z guchnomovcem radio vagon parilnya dezinfekcijna kamera dlya verhnogo odyagu vagon perukarnya i vagon klub dlya vidpochinku U prifrontovij smuzi bannij vagon vikonuvav utilitarnu funkciyu i skladavsya z peredbannika ta parilni Takozh v poyizdah laznyah yaki znahodilis daleko vid liniyi frontu buli vagoni parilni ta vagoni dushovi perehodi mizh yakimi oblashtovuvalis teplimi tamburami Pislya vijni gromadski lazni chasto vidviduvali sim yami V zali ochikuvannya dlya vidviduvachiv stavili velikij samovar z chistoyu vodoyu yaku kozhen ohochij mig popiti iz odnogo zaliznogo kuhlya Takozh u lazni ta poblizu neyi isnuvali bufeti abo kafe u yakih prodavali yizhu ta riznomanitni napoyi pivo kvas gazovana voda Za domovlenosti z bannikom mozhna bulo pronesti micnij alkogol Rol bannika najchastishe vikonuvala zhinka yaka obslugovuvala yak cholovichu tak i zhinochu chastinu vidviduvachiv Budivnictvo suchasnih lazen vedetsya za tipovimi proyektami na 50 300 misc u mistah i 10 26 misc dlya selish miskogo tipu ta silskih miscevostej Za priznachennyam i planuvannyam lazni podilyayut na tualetni propuskni ta kombinovani Tualetna laznya skladayetsya z peredbannika milni ta parilni i maye choloviche ta zhinoche viddilennya na 50 i bilshe misc Za neobhidnosti sanobrobki tualetni lazni mozhut buti pereobladnani na propuskni Pri comu v laznyah na 50 ta 100 misc vikoristovuyut peresuvni a v laznyah na ponad 200 misc stacionarni dezinfekcijni kameri V laznyah na ponad 100 misc mozhut oblashtovuvatis vidokremleni vanno dushovi bloki do yakih vhodyat chekalni vanni ta dushovi kabini Propuskna laznya skladayetsya z rozdyagalni dezinfekcijnoyi kameri milni ta odyagalni Lazni zmishanogo tipu mayut spilni dushovi ta parilni Takozh v laznyah dopuskayetsya sporudzhennya plavalnih basejniv ta dushovih yaki inodi vstanovlyuyut u litnih paviljonah Lazni pervisnih narodivCya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin berezen 2018 Starodavnij Yegipet Istoriya lazni syagaye svoyim korinnyam pradavnih chasiv Pershi vidomosti pro lazni z yavlyayutsya u chasi Starodavnogo Yegiptu Yegipetski zherci mali skriz komfortno vlashtovani i dostupni kozhnomu lazni j obmivalisya chotiri razi na dobu dvichi vden i dvichi vnochi Neabiyaka prihilnist do laznevoyi spravi masazhu ta obmezhenist v yizhi dopomagali yegiptyanam zberigati strunkist figuri i uspishno borotisya z procesom starinnya A yegipetski likari togo chasu vvazhalisya najkrashimi u sviti i zagadkove mistectvo likuvannya riznih hvorob ne uyavlyali bez ritualnogo vikoristovuvannya vodi i lazen Starodavnya Greciya U Starodavnij Greciyi lazni z yavilis spochatku u spartanciv i vikonuvali rol ozdorovnic Yih lazni yavlyali soboyu krugle primishennya z vidkritim kam yanim vognishem u centri Starodavnij Rim Dokladnishe Termi Osoblivu populyarnist mala procedura vidviduvannya lazen u rimlyan Tut isnuvav cilij kult laznevoyi spravi Navit pri zustrichi starodavni meshkanci Rimu zamist vitannya pitali odin v odnogo Yak potiyesh A na odnij iz starovinnih budivel zberigsya napis Laznya lyubov i radist do starosti mi razom yakij dijshov azh do nashih chasiv Laznya dlya rimlyan sluzhila cilim ritualnim primishennyam bula neviddilnoyu chastinoyu yih zhitla Adzhe tam voni ne tilki milisya ale i provodili besidi chitali virshi malyuvali spivali vlashtovuvali pishni trapezi Buli v lazni i kimnati dlya masazhu majdanchiki dlya sportivnih vprav ta zmagan i navit biblioteki Rimlyani bagatiyi vidviduvali termi dvichi na den Starodavni Alpi Dokladnishe Kraksen Alpijska laznya Istoriya viniknennya ciyeyi lazni pohodit vid starodavnih tradicij Alp koli chleni rodini zbiralisya navkolo teployi grubki v specialnij teplij nishi napovnenij svizhim sinom periodichno dodayuchi vodi na rozigritu poverhnyu dlya otrimannya pari nasichenoyi efirnimi oliyami alpijskogo sina Nazva lazni pohodit vid nazvi koshika nim kraxen za dopomogoyu yakogo z girskih alpijskih lukiv v dolinu perenosili sino Riznovidi suchasnih lazenCya stattya mistit tekst sho ne vidpovidaye enciklopedichnomu stilyu Bud laska dopomozhit udoskonaliti cyu stattyu pogodivshi stil vikladu zi stilistichnimi pravilami Vikipediyi Mozhlivo storinka obgovorennya mistit zauvazhennya shodo potribnih zmin berezen 2018 Za konstrukciyami lazni parni podilyayut na tri osnovnih tipi v zalezhnosti vid temperaturi i vologosti povitrya v parilnomu viddilenni lazni suho povitryani miska gromadska laznya kam yanka ruska finska sauna z temperaturoyu povitrya vid 60 do 120 C i vologistyu povitrya vid 5 do 25 lazni siri parna ruska finska shidna temperatura v yaki kolivayetsya vid 50 do 70 C a vologist vid 80 do 100 vodyaniki abo yaponski lazni Rimski termi Publichni rimski termi v Bati Somerset Velika Britaniya Vse oblashtuvannya vishe rivnya kolon osnovane na piznishij rekonstrukciyi Najdavnishi lazni rimski termi lat thermae vid grec 8ermh teplo Voni skladalisya z dekilkoh viddilen dlya rozdyagannya i vidpochinku pislya lazni viddilennya z basejnom dlya pershogo obmivannya potim primishennya dlya mittya teployu i garyachoyu vodoyu Pislya nogo dlya suhoyi parnoyi i vologoyi lazni Viddilennya z basejnom z holodnoyu vodoyu malo nazvu frigidarij Obigriv parilnih viddilen viroblyavsya pechami sho opalyuvalisya naftoyu Rimsko irlandski lazni Rimsko irlandski lazni nabuli poshirennya v riznih krayinah svitu Voni ye suto povitryanimi pri pomirnij temperaturi 50 60 C Garyache povitrya prohodit pid pidlogoyu i po stinah u specialnih trubah Proces vidviduvannya lazni vidbuvayetsya v nastupnomu poryadku pidgotovche primishennya primishennya pershogo rozigrivu parilne viddilennya u yakomu cherez dirchastu pidlogu podayetsya garyache povitrya Tomu perehodyachi z odnogo primishennya v inshe vidbuvayetsya aktivne potovidilennya Vid rimskoyi taka laznya vidriznyayetsya nayavnistyu specialnoyi trubi dlya vihodu vidpracovanogo povitrya sho robit atmosferu parnoyi lazni zdorovoyu Ruska laznya Na Rusi lazni vidomi z davnih chasiv U statuti knyazya Volodimira 966 r lazni chislilisya yak zakladi dlya nezdatnih Po vsij Rusi u selah i mistah na beregah richok ozer i strumkiv buduvali parni lazni Ruska parna laznya yavlyaye soboyu derev yanu hatu zrub u yakij roztashovani dva primishennya rozdyagalne peredbannik i parilne viddilennya parilnyu U parilni rozmishalasya kam yanka pich z kamenyami Ruska laznya maye dva riznovidi z topkoyu po chornomu i po bilomu Grubka po chornomu najdavnisha ale vona zbereglasya do nashih dniv u deyakih oblastyah napriklad u Sibiru Grubki palyat bez dimarya dim vihodit cherez vidchinene vikno parilni Koli kam yanka dobre rozigrita kochegariti pripinyayut laznyu provitryuyut stini oblivayut vodoyu potim zakrivayut vikna i dveri i podayut vodu v kam yanku dlya utvorennya pari Taka laznya maye osoblivij duh za rahunok diyi dimu na derev yani konstrukciyi zrubu Laznya z topkoyu po bilomu poshirena na teritoriyi Ukrayini Bilorusi ta Rosiyi U nij dim z kam yanki vihodit cherez trubu zavdyaki chomu atmosfera v parilni ne zabrudnyuyetsya provitryuvannya parilni j obmivannya stin ne potribno Taka laznya gigiyenichnisha i suchasnisha U Rosiyi ye she odin riznovid sho zustrichayetsya v stepovih i bezlisnih rajonah de ne mozhna pobuduvati derev yane primishennya U ruskij pechi pislya vipichki hliba vigribayut zolu nastilayut doshki i zabirayutsya vseredinu kudi zazdalegid pomisheni cebro z vodoyu i vinik Pri zvolozhenni garyachih stinok pechi vodoyu utvoritsya para U parnij lazni u povitri pidtrimuyut visokij vmist pari i tomu temperatura na rivni golovi v takij lazni ne perevishuye 60 65 S Guculska laznya Svoyi osoblivosti maye tradicijna laznya guculiv Specifika yih stilyu zhittya ta vedennya gospodarstva zhittya u gorah sered hvojnih lisiv de holodnij sezon trivalishij nizh na inshih ukrayinskih zemlyah vidpovidno prizvelo do specifiki yih doglyadu za zdorov yam Odniyeyu z takih originalnih sprav bula guculska laznya Guculi vzimku rubayuchi dereva visoko v gorah dlya pidtrimki chistoti tila roztoplyuvali vognishe vatru v svoyih kolibah i vlashtovuvali tak zvanu guculsku laznyu cya procedura dozvolyala krashe ochistitisya vid brudu nizh tradicijni oblivannya vodoyu takozh guculami bulo pomicheno ochishuvalnij ta tonizuvalnij efekt takogo vidu lazni Kontrast temperatur u guculskij lazni chudovo vplivaye na potovidilennya ta elastichnist shkiri rozm yakshennya epidermisu ta znyattya orogovilogo sharu pokrashennya dihannya shkiri Spozhivannya pid chas proceduri velikoyi kilkosti vodi prizvodit do ochishennya aktivizuye robotu potovih zaloz ta vivodit toksini shlaki i a takozh pokrashuye robotu krovonosnoyi sistemi Kontrast temperatur pidvishuye zagalnij tonus organizmu Keltska laznya Cilyushij efekt trav yanih nastoyiv ta nastoyanok buv vidomij koli Yevropa perebuvala pid vladoyu keltskih plemen Same tih plemen voyini yakih trimali v strahu vsyu todishnyu Yevropu proti yakih viv bezperervni vijni Yulij Cezar Pid chas likuvannya poranenih voyiniv keltski druyidi zherci pomitili sho tepli prosyaknuti nastoyami tkanini krashe zagoyuvali rani Tomu z chasom z yavivsya zvichaj pislya kupeli lezhati zagornuvshis u trav yanu veretu zvolozhenu trav yanimi nastoyami sho malo likuvati hvorobi konkretnoyi lyudini Dakijska laznya Daki sho protyagom trivalogo chasu zhili u Karpatah u svoyih kupelyah vikoristovuvali rizni prirodni kameni Voni virili sho prirodna energiya kamenyu usuvaye naprugu i stres poslablyuye i nejtralizuye negativnu energiyu pererozpodilyaye yiyi z oblastej de vona znahoditsya v nadlishku v ti oblasti de yiyi nedostatno Yak dzherela tepla i holodu v comu vidi lazen vikoristovuyutsya pevni kameni Karpatskih gir Mineralna laznya Kupannya v chanah z mineralnoyu vodoyu bulo vidome v Yevropi iz davnih daven osoblivo v girskih regionah Alp Karpat Pirenej Korist vid takih vann ne pidlyagala sumnivu adzhe okrim prostogo chishennya organizmu mineralna voda she j chudovo vplivaye na zagalnij tonus potovidilennya rozm yakshennya epidermisu pokrashennya dihannya shkiri ta nasichennya cherez vidkriti pori neobhidnimi mineralami a takozh pokrashuye robotu krovonosnoyi sistemi Temperatura u chani pidtrimuyetsya na rivni do 40 C dlya vitrivalih kliyentiv mozhna j do 45 C Sidyat lyudi u mineralnih laznyah tak shob serce bulo nad vodoyu Finska laznya Dokladnishe Sauna Sauna Sauna u perekladi z finskoyi oznachaye laznya Tomu pravilno govoriti abo finska laznya abo sauna i azh niyak ne finska sauna Praroditelkoyu ruskoyi i finskoyi lazen ye ta sama hata sho nagrivayetsya po chornomu bez dimarya Yak koristuvatis Spochatku slid prijnyati dush bez mila shob uvijti v parilnyu mokrim Syadte i dajte teplu progriti tilo shob vidkrilisya pori shkiri Pislya netrivalogo perebuvannya v sauni potribno prijnyati dush udruge cogo razu z proholodnishoyu vodoyu Pislya chogo mozhna zajti v saunu znovu Pri nepravilnomu koristuvanni saunoyu visoka temperatura i nizka vologist povitrya mozhna peresushiti verhni dihalni shlyahi suhist u gorli shkiru i slizovi obolonki Yaksho ne zvolozhuvati povitrya polivayuchi kaminnya vodoyu to suhe povitrya sho maye menshi teploprovidnist i teployemnist dozvolit pidnyati temperaturu v sauni do 100 120 S Ale praktika suhogo povitrya ye hibnoyu i do sauni maye oposeredkovane vidnoshennya Oblashtuvannya finskoyi ta ruskoyi lazen nichim ne vidriznyayetsya i ponyattya suhogo paru po vidnoshennyu do lazni ne isnuye Proholodnij basejn abo dush pislya parilni spriyaye vidnovlennyu temperaturi tila pereshkodzhayuchi jogo peregrivannyu ta zagartovuye organizm Usi proceduri v sauni bazhano shob ne perevishuvali troh godin Yaponska laznya ofuro Dokladnishe U Yaponiyi duzhe populyarnimi ye vodyani lazni Vanna takoyi lazni vlashtovana v derev yanij bochci sho zapovnyuyetsya garyachoyu vodoyu z temperaturoyu blizko 45 C Prijmayut vannu zanuryuyuchis u neyi po grudi nadyagshi na golovu shapochku zmochenu v holodnij vodi Yaponci vidviduyut taku laznyu 2 3 razi na tizhden Inshim vidom yaponskoyi lazni ye tirsova suha laznya U kedrovu tirsu dodayut likarski travi potim sumish nagrivayetsya do 60 C Tirsa vsmoktuye pit odnochasno vidilyayuchi aromatichni i cilyushi rechovini Turecka laznya hamam Dokladnishe Hamam Turecka laznya ne ye suto tureckim vinahodom Turki perejnyali zvichaj budivnictva i vikoristovuvannya garyachih lazen u arabiv Ostanni u svoyu chergu zapozichili yih z pobutu narodiv Rimskoyi imperiyi Desho piznishe v Konstantinopoli cya laznya bula peretvorena v hamam sho v perekladi oznachaye toj sho rozpovsyudzhuye teplo turecku laznyu Lezhaki pidloga i stini z marmuru v nih pidigrivayutsya garyachim povitryam i polivayutsya vodoyu dlya utvorennya pari Poyednannya masazhu i relaksacijnoyi vlastivosti marmuru daye prigolomshlivij likuvalnij efekt V umovah spekotnogo klimatu krayin Shodu regulyarni vidvidini tureckoyi lazni buli profilaktikoyu bagatoh hvorob zastudnih sercevo sudinnih hvorob oporno ruhovogo aparatu ta in Turecka laznya v poyednanni z masazhem ye she j efektivnim zasobom v borotbi z celyulitom Isnuye povir ya sho hamam vilikovuye vid bezplidnosti zhar hamamu pidvishuye plodyuchist Za starodavnih chasiv isnuvav zvichaj omivati nezamizhnih divchat v basejni shob ti shvidshe vijshli zamizh Proces mittya Spochatku lyudina vidmokaye v parnij na duzhe garyachomu kameni Jogo nazivayut chebek tashi kamin dlya zhivota Lezhachi na zhivoti lyudina progrivayetsya i rozparyuyetsya Banniki chas vid chasu polivayut zverhu vodoyu Ochishennya tila v hamami vidbuvayetsya za dopomogoyu vologoyi pari Potim nastaye chas pilingu Specialnoyu zhorstkoyu mochalkoyu shkiru ochishayut vid sharu sho orogoviv Nastupnij etap milnij masazh Z mishka shozhogo na navolochku na lyudinu vilivayut specialnu milnu pinu Recept vigotovlennya ciyeyi pini trimayetsya v sekreti i peredayetsya z vust u vusta Milnij masazh rozparyuye m yazi ta rozrivnyuye shkiru Garyacha para vidkrivaye pori i shkira pochinaye samoochishuvatisya Potim nevelikij vidpochinok Zmivshi pinu bannik vede lyudinu v kimnatu de prigoshaye chayem Zakinchuyetsya procedura intensivnim masazhem z Ves proces trivaye dvi godini Inshi lazni Mozhna poparitisya v mishku z berezovim listyam abo kvitkovim sinom Isnuye pishana laznya Rozigritij na sonci pisok dobre vbiraye v sebe pit zaritoyi v pishanu masu lyudini Taki lazni likuyut artriti revmatizm nefriti i deyaki ginekologichni zahvoryuvannya Pislya chogo duzhe korisno okunutisya v more Avicenna rekomenduvav pishani lazni z kavunom Kavun sechoginnij frukt i ves pit hvorogo vsmoktuye v sebe pisok U takij sposib likuvali zahvoryuvannya nirok Korisnist Progrivannya v lazni prizvodit do blagodijnoyi zmini funkcionalnogo stanu organiv i sistem organizmu posilennyu obminu rechovin spriyaye rozvitku zahisnih i kompensatornih mehanizmiv Poyasnyuyetsya ce blagodijnim vplivom tepla j vidilennya potu na sercevo sudinnu dihalnu termoregulyacijnu j endokrinnu sistemi Laznya zaspokoyuye nervovu sistemu privnosit badorist pidvishuye rozumovi zdibnosti GalereyaRosijska laznya i muzeyi sela MandrogiDiv takozhVikicitati mistyat vislovlyuvannya na temu Laznya Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Laznya Centralni torgovi lazni Myullerova narodna kupalnyaPrimitkiLaznya Slovnik ukrayinskoyi movi u 20 t K Naukova dumka 2010 2022 Laznya Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1989 T 3 Kora M S 184 ISBN 5 12 001263 9 Banya Etimologichnij slovnik ukrayinskoyi movi v 7 t redkol O S Melnichuk gol red ta in K Naukova dumka 1982 T 1 A G S 136 www verben de Arhiv originalu za 2 grudnya 2020 Procitovano 5 zhovtnya 2020 Peredbannik Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 Parilnya Slovnik ukrayinskoyi movi v 11 t Kiyiv Naukova dumka 1970 1980 PosilannyaLaznya Terminologichnij slovnik dovidnik z budivnictva ta arhitekturi R A Shmig V M Boyarchuk I M Dobryanskij V M Barabash za zag red R A Shmiga Lviv 2010 S 115 ISBN 978 966 7407 83 4 Laznya 9 listopada 2016 u Wayback Machine Ukrayinska mala enciklopediya 16 kn u 8 t prof Ye Onackij Nakladom Administraturi UAPC v Argentini 1960 T 3 kn VI Literi Kom Le S 807 1000 ekz Slov yanska banya istoriya ta vpliv na zdorov ya 21 bereznya 2020 u Wayback Machine