Стру́сів — село (колишнє містечко) в Україні Микулинецької селищної громади Тернопільського району Тернопільської області. Адміністративний центр колишньої Струсівської сільської ради. Населення — 1465 осіб (2007).
село Струсів | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Країна | |||||
Область | Тернопільська область | ||||
Район | Тернопільський район | ||||
Громада | Микулинецька селищна громада | ||||
Код КАТОТТГ | UA61040290180062917 | ||||
Основні дані | |||||
Засноване | 1434 | ||||
Населення | 1 501 | ||||
Територія | 3.526 км² | ||||
Густота населення | 425.69 осіб/км² | ||||
Поштовий індекс | 48127 | ||||
Телефонний код | +380 3551 | ||||
Географічні дані | |||||
Географічні координати | H G O | ||||
Водойми | р. Серет | ||||
Відстань до районного центру | 9 км | ||||
Найближча залізнична станція | Микулинці-Струсів | ||||
Відстань до залізничної станції | 4 км | ||||
Місцева влада | |||||
Адреса ради | 48120, Тернопільська обл., Тернопільський р-н, смт. Микулинці, вул. Степана Бандери, буд. 11 | ||||
Карта | |||||
![]() Струсів | |||||
![]() Струсів | |||||
Мапа | |||||
|
Розташоване над річкою Серет на західному Поділлі.
Пам'ятки архітектури: колишній палац графа Ґолуховського у стилі ампір (XVIII ст.) і печерна церква з вівтарем, витесаним у камені, та з коморою, в стінах якої були викуті келії для монахів; поверх тієї церкви у XVIII ст. поставили нову монастирську церкву святого Миколая, у 1880-х перетворену на латинський костел святого Станислава.
Літопис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemRrTDFOMGNuVnphWFl0ZEhNdFRYbHJiMnhoYVdFdGJXOXVZWE4wZVhJdE1UUXhNREU0TnpRdWFuQm5Mekl5TUhCNExWTjBjblZ6YVhZdGRITXRUWGxyYjJ4aGFXRXRiVzl1WVhOMGVYSXRNVFF4TURFNE56UXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Середньовіччя
Поблизу села виявлено археологічні пам'ятки давньоруської доби.
Перша писемна згадка — 1434 р. як Підбогородиче (Підбугорище, Підбугородичин, Підгородиче, Підгородище). Згадується у тогочасних документах як власність Яна з Ориніна (званий також Януш, брат подільського воєводи Грицька Кердейовича). В 1494 р. Підгородище належало синові Яна з Ориніна Кердея — теребовлянському старості Станіславу Кердею. Від початку XVI ст. місто отримало назву від прізвища нових власників — Струсів. У цей період над урочищем Чортова Дебра побудовано замок. Напевно, тоді ж місто отримало свою символіку — герб Корчак (родовий герб Струсів). 1610 р. власник містечка Миколай Струсь отримав королівський привілей на дві ярмарки на рік і щовівторка — торги.
1718 р. ремісники Струсова об'єдналися в цехи. У 1747 р. затверджено статут цеху столярів, римарів, колодіїв, бондарів, слюсарів, ковалів, котлярів, гончарів.
У XVIІІ столітті тодішній власник Струсова воєвода київський Франциск Салезій Потоцький виділив ченцям 60 тисяч злотих на зведення нового храму та келій. У грудні 1772 року було завершено проект нових споруд монастиря та церкви. Нагляд за будівництвом проводив чернець-архітектор, який спеціально прибув з Константинополя. Вже 1775 року над давніми печерами було зведено нову барокову церкву, яку теж назвали на честь Св. Миколая. Першим ігуменом монастиря став отець Епіфаній Ляхоцький.
Модерна доба
1880 р. в містечку проживало 2683 осіб і було 366 господарств.
1900 р. у Струсові працювали дві приватні лікарі, три акушерки, функціонувала аптека. 1904 року парох містечка (УГКЦ, з кінця 1890-х) о. Цегельський Теодор заснував тут найбільшу в краї кредитово-щадничу кооперативу «Власна поміч», де книговодом, зокрема, працював його син Роман.
1 серпня 1934 року було утворено сільську ґміну Струсів, до якої увійшли давніші навколишні ґміни До 1939 р. діяли українські товариства «Просвіта», «Луг», «Січ», «Союз українок», «Сільський господар» та інші, «Братство тверезости», кооператива.
Жертви Другої світової війни
Населення села зазнало значних втрат під час Другої світової війни, в основному через активні в цьому районі українських повстанців.
8 липня 1941 року німецьке військо ввійшло до Струсова. Вже 26 липня окупанти розстріляли перших 6 євреїв.
29 серпня 1942 року німецькі війська розстріляли 20 жителів Струсова. Згодом, 5 вересня того ж року ще 30.
В листопаді 1942 року зі Струсова було перевезено до Теребовлі єврейське населення (1900 р. р. кількість євреїв у містечку становила більше 700 осіб). Частину з них було вивезено до винищувального табору у місті Белжець, а інших залишили у новоствореному Теребовлянському ґетто. У квітні-червні 1943 року ґетто було ліквідовано.
18 грудня 194 року гестапівці згідно зі списком, складеним поляками, заарештували близько 40 осіб і тримали їх в місцевій школі. Коли дійшли до будинку Василя Кароля, якого занесли в список, як керівника районного осередку ОУН, Кароль почав відстрілюватись, втік і повернувся в містечко зі своєю боївкою, щоб рятувати заарештованих мешканців. 2 січня 1944 великий німецький відділ із залученням танків та автомобілів оточив Струсів, Варваринці, Різдвяни й Бернадівку. Коло 600 чоловіків цих сіл зігнали до читальні, після чого виокремили поляків яких відпустили. — 25 мешканців навколишніх сіл; усього під час окупації загинуло понад 500 мешканців містечка. Там зачитали список із 25 осіб, які були призначені до розстрілу. Шукали також пароха Осипа Панасюка, який незадовго перед тим виїхав із Струсова. Перед самим моментом розстрілу на ринковій площі війт Слободян вигукнув "Хай живе Україна!", інші засуджені відповіли "Слава Україні!". Ще 74 особи відвезли до Тернополя звідки трьох відпустили Решту 71 відправили до концтабору з якого жоден не повернувся. Цього разу так само розстріли та арешти відбувались відповідно до списку складеного польськими сусідами.
Радянський період
Січень 1940 — березень 1959 — райцентр Тернопільської области.
16 травня 1950 року через Струсів почало курсувати «вантажне таксі» з Бучача (відправлення о 9°°) до Тернополя (назад о 16°°).
Мікротопоніми
Поле «Дубовецка», яр «Чорлівська дебра».
Населення
Згідно з переписом УРСР 1989 року чисельність наявного населення села становила 1781 особа, з яких 840 чоловіків та 941 жінка.
За переписом населення України 2001 року в селі мешкало 1614 осіб.
Мова
Розподіл населення за рідною мовою за даними перепису 2001 року:
Мова | Відсоток |
---|---|
українська | 99,33 % |
російська | 0,60 % |
польська | 0,07 % |
Родина власників
Миколай Струсь був одружений (близько з 1610 року) з Зофією Ожеховською (Zofia Orzechowska h. Rogala). В них було дві дочки.
- Дочка Струся — Кристина Струсь (Гелена) (пол. Krystyna Strusiówna, *бл.1605-†1647) — у 1638 р. стала дружиною князя Константина Вишневецького (1564-1641). Крім того, була одружена з Адамом Калиновським та дідичем Берестечка, кальвіністом, поетом Анджеєм Лещинським.
- Донька Зофія стала дружиною шляхтича-аріянина Якуба Сененського.
Інформація про Гелену Калиновську не відповідає історичним фактам і є помилковою. Гелена Струсь не була одружена з Валентієм-Олександром Калиновським. «Дочка Миколи Струся — Гелена Калиновська — була одружена з Валентієм Александром Калиновським. Дочка Валентія Александра Калиновського була дружиною Станіслава „Ревери“ Потоцького».
Насправді Струсів перейшов до Адама Калиновського. Був одружений з родичкою Зофією Кристиною Струсь (рідна тітка). Маючи її взаємність, не отримав дозволу Миколая Струся. Це спричинило скандал — він викрав її із прислугою (пол. wyprawą) із замку в Галичі та взяв шлюб. Дітей не мали. Вдова повторно одружилася, з руським воєводою князем Костянтином Вишневецьким.
Струсів перейшов до гетьманської гілки роду Потоцьких — гербу Срібна Пилява. Правнук «Ревери» — Станіслав «Щенсний» Потоцький — продав 1780 р. Струсів Лянцкорунським. Бездітні Лянцкоронські записали Струсів разом з кількома фільварками та степом «Панталихою» Влодзімежу Баворовському (1825—1917). Наприкінці XIX ст. В. Баворовський продав Струсів своєму родичу — Юзефові Ґолуховському (1861—1917, син графа, намісника Галичини ). 17 березня 1771 р. містечко одержало повторний привілей на маґдебурзьке право.
Поширені прізвища
Кароль, Заяць, , Гадзінський, Гірняк, , Іванчук, Левандовський, Раба, Ситник, Станимир, , Янковський.
Пам'ятки
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlV6TDFOMGNuVnphWFl0YTI5emRHVnNMVUZ1ZEc5dWFXRXRNVFF4TURFNU5qa3VhbkJuTHpJeU1IQjRMVk4wY25WemFYWXRhMjl6ZEdWc0xVRnVkRzl1YVdFdE1UUXhNREU1TmprdWFuQm4uanBn.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMll3THlWRU1DVkJNU1ZFTVNVNE1pVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNeVZFTVNVNE1TVkVNU1U1TmlWRU1DVkNNbDh0WHlWRU1DVkJNU1ZFTUNWQ09DVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ015VkVNQ1ZDUlNWRU1DVkNNeVZFTUNWQ01DMHhMbXB3Wnk4eU1qQndlQzBsUkRBbFFURWxSREVsT0RJbFJERWxPREFsUkRFbE9ETWxSREVsT0RFbFJERWxPVFlsUkRBbFFqSmZMVjhsUkRBbFFURWxSREFsUWpnbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREFsUWpNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFqTWxSREFsUWpBdE1TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemxsTDFOMGNuVnphWFl0Y0dGc1lYUnpMVEUwTVRBeE9UUTFMbXB3Wnk4eU1qQndlQzFUZEhKMWMybDJMWEJoYkdGMGN5MHhOREV3TVRrME5TNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekJrTDFOMGNuVnphWFl0Yld4NWJpMVRkSEo1Y0dFdE1UVXdPVEl6TURRdWFuQm5Mekl5TUhCNExWTjBjblZ6YVhZdGJXeDViaTFUZEhKNWNHRXRNVFV3T1RJek1EUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Збереглися старий парк із палацом XVIII ст., садиби-будинки Гірняків і Ситників-Сліпих (XIX ст.), млин (1911 р.).
Архітектури
- Церква св. Миколая монастиря оо. Василіян (1770 р.), фундатор Франц Салезій Потоцький
- Церква святителя Миколая Чудотворця (1923, ПЦУ)
- Костел святого Антонія і Матері Божої Святого Розарію (1903)
- Греко-католицька церква Св. Миколая (1930)
- Монастир
- Синагога (XIX ст.)
- «Келія» язичників (IX ст.).
Природи
Ботанічні пам'ятки природи місцевого значення Сосна австрійська та Теребовлянська бучина №1.
Пам'ятники
- Тарасові Шевченку (1993 р.)
- насипано символічні могили УСС (1991 р.) та воякам УПА.
- 23 серпня 2009 року урочисто відкрито пам'ятник Степанові Бандері.
- меморіальна таблиця родин Гірняків — Ситників — Сліпих, Теодору Цегельському, на пам'ять про трагедію 2 січня 1944 р.
- «фігура» святого Антонія.
Некрополі
- Християнське кладовище; на ньому, зокрема, похований поет Степан Будний, на його могилі споруджено пам'ятник-надгробок (1961 р., скульптор Володимир Бець). Також споруджено пам'ятник на братській могилі воїнів ЧА (1954 р.: земляний насип, у центрі якого дві вертикальні плити, розміщені поруч)
- Єврейське кладовище, розташоване навпроти християнського, поблизу автодороги Н-18, що їх розділяє.
Соціальна сфера
Працюють ЗОШ I—III ступенів, де від 1991 р. діє літературно-меморіальний музей С. Будного, обласна санаторна школа-інтернат, дитячий табір «Зорепад», Будинок культури, бібліотека, краєзнавчий музей Струсівської закутини, засл. самодіял. капела бандуристів «Кобзар» та її музей, ТзОВ «Струсів-Авто 1962».
Відомі люди
- Учасник УПА- Петро Гасій, псевдо «Крук». Брав участь в УПА Тернопільщини. Полк Лисоня. Мав нагороди, відзнаки. Загинув з двома товаришами при переході через границю, 7 травня 1946 . Рідна сестра в м. Тернопіль.
Народилися
- Степан Будний - український поет
- брати Гірняки:
- громадський діяч Володимир Гірняк
- актор, режисер, педагог Йосип Гірняк
- український військовий і освітній діяч, майор УСС Никифор Гірняк
- теоретик хімії, фізики, публіцист, громадський діяч Юліан Гірняк
- Юстин Гірняк
- літературознавиця Марія Деркач,
- інженер, громадський діяч Хризант-Любомир Дмитрук
- діячі ОУН і УПА Н. Заяць та С. Кароль
- скульптор-аматор Людвіґ Земський
- художник
- Адріан Іванчук - український поет
- лікар-терапевт Кароль Степан Йосипович (1928—1997), протягом 30 років очолював терапевтичну службу Збаразького району
- священик, теолог, новомученик УГКЦ Микола Конрад
- Мурза Петро Дмитрович — український військовик, учасник російсько-української війни.
- Скакун Леонід Зіновійович - мінералог, доцент кафедри мінералогії геологічного факультету Львівського національного університету ім. І. Франка.
- перекладачка Ольга Ситник-Сліпа
- краєзнавиця Ольга Сліпа
- сини о. Теодора Цегельського
- педагог Лев Цегельський.
- кооперативний та громадський діяч Цегельський Роман
- блаженний священномученик католицької церкви Микола Цегельський
- театральний діяч, дириґент, музикант Євген Цисик (1897–1956),
- Ящук Валерій Миколайович (* 1948) — доктор фізико-математичних наук, професор, завідувач кафедри експериментальної фізики.
Проживали
- бандуристка, педагогиня Ганна Білогуб-Вернигір.
- Северина Париллє, ЧСВВ, проживала у родині Йосифа Сліпого.
- (до шлюбу Якубівська) — доктор економічних наук, професор, академік Академії наук вищої освіти України, Кавалер ордена княгині Ольги III ступеня.
- Пухальський Іларіон Юрійович (1929 — 1991) — український бандурист, заслужений працівник культури України, керівник Струсівської капели бандуристів.
Працювали
- Михайло Йосипович Кульчицький (нар. 2 лютого 1949, с. Стара Брикуля, Теребовлянський район, Тернопільська область) — український художник, педагог, майстер декоративно-ужиткового і сакрального мистецтва. Заслужений майстер народної творчості (2016).
- вчений в галузі мовознавства, педагог, громадський діяч Володимир Мельничайко
- педагог, науковець Олександра Мельничайко.
Дідичі
- Миколай Струсь
- Франц Салезій Потоцький — фундатор василіянського монастиря в містечку
Примітки
- Струсів — найгарніше село Тернопілля. Збруч (укр.). 26 листопада 2017. Процитовано 28 березня 2024.
- Boniecki A. Herbarz polski: wiadomości historyczno-genealogiczne o rodach szlacheckich. — Warszawa, 1907. — Cz. 1. — T. 10. — S. 43. (пол.)
- Струсів – люди та пам'ятки. Збруч (укр.). 7 грудня 2017. Процитовано 28 березня 2024.
- Дем'янова І, о. Сивак І. Цегельський Теодор Томович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 569. — .
- Dz.U. 1934 nr 68 poz. 635. Rozporządzenie Ministra Spraw Wewnętrznych z dnia 21 lipca 1934 r. o podziale powiatu trembowelskiego w województwie tarnopolskiem na gminy wiejskie. [ 9 березня 2014 у Wayback Machine.] (пол.)
- Курочка М. Трагедія у Струсові / Теребовельська Земля, 1968, Нью-Йорк, - С.483
- Колгоспне життя. — Бучач, 1950. — № 41. — 18 трав. — С. 2.
- Горбач О. Говірки й словник діялектної лексики Теребовельщини / Відбиток з. «Наукових Записок» Українського Технічно-Господарського Інституту. Мюнхен, 1971. — С. 174
- Кількість наявного та постійного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон, Рік, Категорія населення , Стать (1989(12.01)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Кількість наявного населення по кожному сільському населеному пункту, Тернопільська область (осіб) - Регіон , Рік (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Розподіл населення за рідною мовою, Тернопільська область (у % до загальної чисельності населення) - Регіон, Рік , Вказали у якості рідної мову (2001(05.12)). database.ukrcensus.gov.ua. Банк даних Державної служби статистики України.
- Таблица 44. Вишневецкие. Князья на Волыни. Король Польши 1669—1673 [ 17 листопада 2011 у Wayback Machine.] (рос.)
- H. Kowalska. Sienieński Jan z Pomorzan h. Dębno (zm.1598/99) // Polski Słownik Biograficzny. — Warszawa — Kraków, 1996. — t. XXXVII/2, zeszyt 153. — S. 187—188. (пол.)
- Sienieńscy (01) [ 31 жовтня 2016 у Wayback Machine.] (пол.)
- Spieralski Z. Kalinowski Adam z Husiatyna h. Kalinowa (1602—1638)… — S. 452.
- Kalinowski [ 26 лютого 2013 у Wayback Machine.] (пол.)
- Андрусяк Н. Минуле Бучаччини // Бучач і Бучаччина. Історично-мемуарний збірник / ред. колегія Михайло Островерха та інші. — Ню Йорк — Лондон — Париж — Сидней — Торонто : НТШ, Український архів, 1972. — Т. XXVII. — С. 46.
- . Архів оригіналу за 29 серпня 2009. Процитовано 20 жовтня 2009.
- Андрушків. Некрополі Тернопільщини, або про що розповідають мовчазні могили. — Тернопіль : Підручники і посібники, 1998. — С. .
- Мельничук Б. Гірняк Володимир Йосипович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 357. — .
- Кушнерик Г., Мельничук Б. Гірняк Йосип Йосипович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 357–358. — .
- Мельничук Б. Гірняк Юліян Йосипович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 359. — .
- Ониськів М. Дмитрук Хризант-Любомир // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 530. — .
- Кушнерик Г. Земський Людвіґ // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2004. — Т. 1 : А — Й. — С. 650. — .
- Тернопільщина втратила захисника Петра Мурзу - 20 хвилин. te.20minut.ua (укр.). Процитовано 14 квітня 2024.
- Дем'янова І., Кушнерик Г., Пиндус Б. Ситник-Сліпа Ольга Йосипівна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 261–262. — .
- Свідзинська, Ольга (27 липня 2017). Ситник Сліпа Ольга, учителька, перекладачка - Історія Пласту (амер.). Процитовано 28 березня 2024.
- Головин Б., Кушнерик Г., Пиндус Б. Сліпа Ольга Родіонівна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 288–289. — .
- Головин Б., Кушнерик Г., Пиндус Б., Ханас В. Северина Париллє // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 29, 31. — .
- . Архів оригіналу за 8 січня 2017. Процитовано 8 січня 2017.
- ПУХАЛЬСЬКИЙ Іларіон Юрійович. Тернопільщина (укр.). 18 листопада 2018. Процитовано 29 березня 2024.
- Гідних уродженців Тернопільщини відзначили орденами і званнями. Терен (укр.). 29 червня 2016. Процитовано 14 квітня 2024.
- Гриб, А. Є. Кульчицький Михайло Йосипович (Ukrainian) . Т. 16. Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. ISBN .
- Дем'янова І. Мельничайко Володимир Ярославович // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 497. — .
- Дем'янова І. Мельничайко Олександра Іванівна // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2005. — Т. 2 : К — О. — С. 497. — .
Джерела
- Дем'янова І., Уніят В., Яблонська Л. Струсів // Тернопільський енциклопедичний словник : у 4 т. / редкол.: Г. Яворський та ін. — Тернопіль : Видавничо-поліграфічний комбінат «Збруч», 2008. — Т. 3 : П — Я. — С. 365–366. — .
- Енциклопедія українознавства : Словникова частина : [в 11 т.] / Наукове товариство імені Шевченка ; гол. ред. проф., д-р Володимир Кубійович. — Париж — Нью-Йорк : Молоде життя, 1955—1995. — .
- Strusów // Słownik geograficzny Królestwa Polskiego. — Warszawa : Druk «Wieku», 1890. — Т. XI. — S. 422. (пол.) — S. 422. (пол.)
Посилання
- Замки і Храми України [ 5 травня 2017 у Wayback Machine.]
- Пам'ятки України [ 3 травня 2017 у Wayback Machine.]
- Україна Інкогніта [ 13 травня 2017 у Wayback Machine.]
- Учасники УПА [ 20 жовтня 2016 у Wayback Machine.]
- ]
- Учасники УПА Діаспора [ 9 жовтня 2017 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Stru siv selo kolishnye mistechko v Ukrayini Mikulineckoyi selishnoyi gromadi Ternopilskogo rajonu Ternopilskoyi oblasti Administrativnij centr kolishnoyi Strusivskoyi silskoyi radi Naselennya 1465 osib 2007 selo Strusiv Gerb Strusova Prapor Strusova Krayina Ukrayina Oblast Ternopilska oblast Rajon Ternopilskij rajon Gromada Mikulinecka selishna gromada Kod KATOTTG UA61040290180062917 Osnovni dani Zasnovane 1434 Naselennya 1 501 Teritoriya 3 526 km Gustota naselennya 425 69 osib km Poshtovij indeks 48127 Telefonnij kod 380 3551 Geografichni dani Geografichni koordinati 49 20 20 pn sh 25 37 00 sh d H G O Vodojmi r Seret Vidstan do rajonnogo centru 9 km Najblizhcha zaliznichna stanciya Mikulinci Strusiv Vidstan do zaliznichnoyi stanciyi 4 km Misceva vlada Adresa radi 48120 Ternopilska obl Ternopilskij r n smt Mikulinci vul Stepana Banderi bud 11 Karta Strusiv Strusiv Mapa Strusiv u Vikishovishi Roztashovane nad richkoyu Seret na zahidnomu Podilli Pam yatki arhitekturi kolishnij palac grafa Goluhovskogo u stili ampir XVIII st i pecherna cerkva z vivtarem vitesanim u kameni ta z komoroyu v stinah yakoyi buli vikuti keliyi dlya monahiv poverh tiyeyi cerkvi u XVIII st postavili novu monastirsku cerkvu svyatogo Mikolaya u 1880 h peretvorenu na latinskij kostel svyatogo Stanislava LitopisViglyad na cerkvu Serednovichchya Poblizu sela viyavleno arheologichni pam yatki davnoruskoyi dobi Persha pisemna zgadka 1434 r yak Pidbogorodiche Pidbugorishe Pidbugorodichin Pidgorodiche Pidgorodishe Zgaduyetsya u togochasnih dokumentah yak vlasnist Yana z Orinina zvanij takozh Yanush brat podilskogo voyevodi Gricka Kerdejovicha V 1494 r Pidgorodishe nalezhalo sinovi Yana z Orinina Kerdeya terebovlyanskomu starosti Stanislavu Kerdeyu Vid pochatku XVI st misto otrimalo nazvu vid prizvisha novih vlasnikiv Strusiv U cej period nad urochishem Chortova Debra pobudovano zamok Napevno todi zh misto otrimalo svoyu simvoliku gerb Korchak rodovij gerb Strusiv 1610 r vlasnik mistechka Mikolaj Strus otrimav korolivskij privilej na dvi yarmarki na rik i shovivtorka torgi 1718 r remisniki Strusova ob yednalisya v cehi U 1747 r zatverdzheno statut cehu stolyariv rimariv kolodiyiv bondariv slyusariv kovaliv kotlyariv gonchariv U XVIII stolitti todishnij vlasnik Strusova voyevoda kiyivskij Francisk Salezij Potockij vidiliv chencyam 60 tisyach zlotih na zvedennya novogo hramu ta kelij U grudni 1772 roku bulo zaversheno proekt novih sporud monastirya ta cerkvi Naglyad za budivnictvom provodiv chernec arhitektor yakij specialno pribuv z Konstantinopolya Vzhe 1775 roku nad davnimi pecherami bulo zvedeno novu barokovu cerkvu yaku tezh nazvali na chest Sv Mikolaya Pershim igumenom monastirya stav otec Epifanij Lyahockij Moderna doba 1880 r v mistechku prozhivalo 2683 osib i bulo 366 gospodarstv 1900 r u Strusovi pracyuvali dvi privatni likari tri akusherki funkcionuvala apteka 1904 roku paroh mistechka UGKC z kincya 1890 h o Cegelskij Teodor zasnuvav tut najbilshu v krayi kreditovo shadnichu kooperativu Vlasna pomich de knigovodom zokrema pracyuvav jogo sin Roman 1 serpnya 1934 roku bulo utvoreno silsku gminu Strusiv do yakoyi uvijshli davnishi navkolishni gmini Do 1939 r diyali ukrayinski tovaristva Prosvita Lug Sich Soyuz ukrayinok Silskij gospodar ta inshi Bratstvo tverezosti kooperativa Zhertvi Drugoyi svitovoyi vijni Naselennya sela zaznalo znachnih vtrat pid chas Drugoyi svitovoyi vijni v osnovnomu cherez aktivni v comu rajoni ukrayinskih povstanciv 8 lipnya 1941 roku nimecke vijsko vvijshlo do Strusova Vzhe 26 lipnya okupanti rozstrilyali pershih 6 yevreyiv 29 serpnya 1942 roku nimecki vijska rozstrilyali 20 zhiteliv Strusova Zgodom 5 veresnya togo zh roku she 30 V listopadi 1942 roku zi Strusova bulo perevezeno do Terebovli yevrejske naselennya 1900 r r kilkist yevreyiv u mistechku stanovila bilshe 700 osib Chastinu z nih bulo vivezeno do vinishuvalnogo taboru u misti Belzhec a inshih zalishili u novostvorenomu Terebovlyanskomu getto U kvitni chervni 1943 roku getto bulo likvidovano 18 grudnya 194 roku gestapivci zgidno zi spiskom skladenim polyakami zaareshtuvali blizko 40 osib i trimali yih v miscevij shkoli Koli dijshli do budinku Vasilya Karolya yakogo zanesli v spisok yak kerivnika rajonnogo oseredku OUN Karol pochav vidstrilyuvatis vtik i povernuvsya v mistechko zi svoyeyu boyivkoyu shob ryatuvati zaareshtovanih meshkanciv 2 sichnya 1944 velikij nimeckij viddil iz zaluchennyam tankiv ta avtomobiliv otochiv Strusiv Varvarinci Rizdvyani j Bernadivku Kolo 600 cholovikiv cih sil zignali do chitalni pislya chogo viokremili polyakiv yakih vidpustili 25 meshkanciv navkolishnih sil usogo pid chas okupaciyi zaginulo ponad 500 meshkanciv mistechka Tam zachitali spisok iz 25 osib yaki buli priznacheni do rozstrilu Shukali takozh paroha Osipa Panasyuka yakij nezadovgo pered tim viyihav iz Strusova Pered samim momentom rozstrilu na rinkovij ploshi vijt Slobodyan viguknuv Haj zhive Ukrayina inshi zasudzheni vidpovili Slava Ukrayini She 74 osobi vidvezli do Ternopolya zvidki troh vidpustili Reshtu 71 vidpravili do konctaboru z yakogo zhoden ne povernuvsya Cogo razu tak samo rozstrili ta areshti vidbuvalis vidpovidno do spisku skladenogo polskimi susidami Radyanskij period Sichen 1940 berezen 1959 rajcentr Ternopilskoyi oblasti 16 travnya 1950 roku cherez Strusiv pochalo kursuvati vantazhne taksi z Buchacha vidpravlennya o 9 do Ternopolya nazad o 16 Mikrotoponimi Pole Dubovecka yar Chorlivska debra NaselennyaZgidno z perepisom URSR 1989 roku chiselnist nayavnogo naselennya sela stanovila 1781 osoba z yakih 840 cholovikiv ta 941 zhinka Za perepisom naselennya Ukrayini 2001 roku v seli meshkalo 1614 osib Mova Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu za danimi perepisu 2001 roku Mova Vidsotok ukrayinska 99 33 rosijska 0 60 polska 0 07 Rodina vlasnikivMikolaj Strus buv odruzhenij blizko z 1610 roku z Zofiyeyu Ozhehovskoyu Zofia Orzechowska h Rogala V nih bulo dvi dochki Dochka Strusya Kristina Strus Gelena pol Krystyna Strusiowna bl 1605 1647 u 1638 r stala druzhinoyu knyazya Konstantina Vishneveckogo 1564 1641 Krim togo bula odruzhena z Adamom Kalinovskim ta didichem Berestechka kalvinistom poetom Andzheyem Leshinskim Donka Zofiya stala druzhinoyu shlyahticha ariyanina Yakuba Senenskogo Informaciya pro Gelenu Kalinovsku ne vidpovidaye istorichnim faktam i ye pomilkovoyu Gelena Strus ne bula odruzhena z Valentiyem Oleksandrom Kalinovskim Dochka Mikoli Strusya Gelena Kalinovska bula odruzhena z Valentiyem Aleksandrom Kalinovskim Dochka Valentiya Aleksandra Kalinovskogo bula druzhinoyu Stanislava Reveri Potockogo Naspravdi Strusiv perejshov do Adama Kalinovskogo Buv odruzhenij z rodichkoyu Zofiyeyu Kristinoyu Strus ridna titka Mayuchi yiyi vzayemnist ne otrimav dozvolu Mikolaya Strusya Ce sprichinilo skandal vin vikrav yiyi iz prislugoyu pol wyprawa iz zamku v Galichi ta vzyav shlyub Ditej ne mali Vdova povtorno odruzhilasya z ruskim voyevodoyu knyazem Kostyantinom Vishneveckim Strusiv perejshov do getmanskoyi gilki rodu Potockih gerbu Sribna Pilyava Pravnuk Reveri Stanislav Shensnij Potockij prodav 1780 r Strusiv Lyanckorunskim Bezditni Lyanckoronski zapisali Strusiv razom z kilkoma filvarkami ta stepom Pantalihoyu Vlodzimezhu Bavorovskomu 1825 1917 Naprikinci XIX st V Bavorovskij prodav Strusiv svoyemu rodichu Yuzefovi Goluhovskomu 1861 1917 sin grafa namisnika Galichini 17 bereznya 1771 r mistechko oderzhalo povtornij privilej na magdeburzke pravo Poshireni prizvishaKarol Zayac Gadzinskij Girnyak Ivanchuk Levandovskij Raba Sitnik Stanimir Yankovskij Pam yatkiKostel svyatogo Antoniya 1903 Sinagoga Pam yatka arhitekturi miscevogo znachennya XIX st Reyestr nomer 1916 Palac Potockogo Mlin 1911 Zbereglisya starij park iz palacom XVIII st sadibi budinki Girnyakiv i Sitnikiv Slipih XIX st mlin 1911 r Arhitekturi Cerkva sv Mikolaya monastirya oo Vasiliyan 1770 r fundator Franc Salezij Potockij Cerkva svyatitelya Mikolaya Chudotvorcya 1923 PCU Kostel svyatogo Antoniya i Materi Bozhoyi Svyatogo Rozariyu 1903 Greko katolicka cerkva Sv Mikolaya 1930 Monastir Sinagoga XIX st Keliya yazichnikiv IX st Prirodi Botanichni pam yatki prirodi miscevogo znachennya Sosna avstrijska ta Terebovlyanska buchina 1 Pam yatniki Tarasovi Shevchenku 1993 r nasipano simvolichni mogili USS 1991 r ta voyakam UPA 23 serpnya 2009 roku urochisto vidkrito pam yatnik Stepanovi Banderi memorialna tablicya rodin Girnyakiv Sitnikiv Slipih Teodoru Cegelskomu na pam yat pro tragediyu 2 sichnya 1944 r figura svyatogo Antoniya NekropoliHristiyanske kladovishe na nomu zokrema pohovanij poet Stepan Budnij na jogo mogili sporudzheno pam yatnik nadgrobok 1961 r skulptor Volodimir Bec Takozh sporudzheno pam yatnik na bratskij mogili voyiniv ChA 1954 r zemlyanij nasip u centri yakogo dvi vertikalni pliti rozmisheni poruch Yevrejske kladovishe roztashovane navproti hristiyanskogo poblizu avtodorogi N 18 sho yih rozdilyaye Socialna sferaPracyuyut ZOSh I III stupeniv de vid 1991 r diye literaturno memorialnij muzej S Budnogo oblasna sanatorna shkola internat dityachij tabir Zorepad Budinok kulturi biblioteka krayeznavchij muzej Strusivskoyi zakutini zasl samodiyal kapela banduristiv Kobzar ta yiyi muzej TzOV Strusiv Avto 1962 Vidomi lyudiUchasnik UPA Petro Gasij psevdo Kruk Brav uchast v UPA Ternopilshini Polk Lisonya Mav nagorodi vidznaki Zaginuv z dvoma tovarishami pri perehodi cherez granicyu 7 travnya 1946 Ridna sestra v m Ternopil Narodilisya Stepan Budnij ukrayinskij poet brati Girnyaki gromadskij diyach Volodimir Girnyak aktor rezhiser pedagog Josip Girnyak ukrayinskij vijskovij i osvitnij diyach major USS Nikifor Girnyak teoretik himiyi fiziki publicist gromadskij diyach Yulian Girnyak Yustin Girnyak literaturoznavicya Mariya Derkach inzhener gromadskij diyach Hrizant Lyubomir Dmitruk diyachi OUN i UPA N Zayac ta S Karol skulptor amator Lyudvig Zemskij hudozhnik Adrian Ivanchuk ukrayinskij poet likar terapevt Karol Stepan Josipovich 1928 1997 protyagom 30 rokiv ocholyuvav terapevtichnu sluzhbu Zbarazkogo rajonu svyashenik teolog novomuchenik UGKC Mikola Konrad Murza Petro Dmitrovich ukrayinskij vijskovik uchasnik rosijsko ukrayinskoyi vijni Skakun Leonid Zinovijovich mineralog docent kafedri mineralogiyi geologichnogo fakultetu Lvivskogo nacionalnogo universitetu im I Franka perekladachka Olga Sitnik Slipa krayeznavicya Olga Slipa sini o Teodora Cegelskogo pedagog Lev Cegelskij kooperativnij ta gromadskij diyach Cegelskij Roman blazhennij svyashennomuchenik katolickoyi cerkvi Mikola Cegelskij teatralnij diyach dirigent muzikant Yevgen Cisik 1897 1956 Yashuk Valerij Mikolajovich 1948 doktor fiziko matematichnih nauk profesor zaviduvach kafedri eksperimentalnoyi fiziki Prozhivali banduristka pedagoginya Ganna Bilogub Vernigir Severina Parillye ChSVV prozhivala u rodini Josifa Slipogo do shlyubu Yakubivska doktor ekonomichnih nauk profesor akademik Akademiyi nauk vishoyi osviti Ukrayini Kavaler ordena knyagini Olgi III stupenya Puhalskij Ilarion Yurijovich 1929 1991 ukrayinskij bandurist zasluzhenij pracivnik kulturi Ukrayini kerivnik Strusivskoyi kapeli banduristiv Pracyuvali Mihajlo Josipovich Kulchickij nar 2 lyutogo 1949 s Stara Brikulya Terebovlyanskij rajon Ternopilska oblast ukrayinskij hudozhnik pedagog majster dekorativno uzhitkovogo i sakralnogo mistectva Zasluzhenij majster narodnoyi tvorchosti 2016 vchenij v galuzi movoznavstva pedagog gromadskij diyach Volodimir Melnichajko pedagog naukovec Oleksandra Melnichajko Didichi Mikolaj Strus Franc Salezij Potockij fundator vasiliyanskogo monastirya v mistechkuPrimitkiStrusiv najgarnishe selo Ternopillya Zbruch ukr 26 listopada 2017 Procitovano 28 bereznya 2024 Boniecki A Herbarz polski wiadomosci historyczno genealogiczne o rodach szlacheckich Warszawa 1907 Cz 1 T 10 S 43 pol Strusiv lyudi ta pam yatki Zbruch ukr 7 grudnya 2017 Procitovano 28 bereznya 2024 Dem yanova I o Sivak I Cegelskij Teodor Tomovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 569 ISBN 978 966 528 279 2 Dz U 1934 nr 68 poz 635 Rozporzadzenie Ministra Spraw Wewnetrznych z dnia 21 lipca 1934 r o podziale powiatu trembowelskiego w wojewodztwie tarnopolskiem na gminy wiejskie 9 bereznya 2014 u Wayback Machine pol Kurochka M Tragediya u Strusovi Terebovelska Zemlya 1968 Nyu Jork S 483 Kolgospne zhittya Buchach 1950 41 18 trav S 2 Gorbach O Govirki j slovnik diyalektnoyi leksiki Terebovelshini Vidbitok z Naukovih Zapisok Ukrayinskogo Tehnichno Gospodarskogo Institutu Myunhen 1971 S 174 Kilkist nayavnogo ta postijnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik Kategoriya naselennya Stat 1989 12 01 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Kilkist nayavnogo naselennya po kozhnomu silskomu naselenomu punktu Ternopilska oblast osib Region Rik 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Rozpodil naselennya za ridnoyu movoyu Ternopilska oblast u do zagalnoyi chiselnosti naselennya Region Rik Vkazali u yakosti ridnoyi movu 2001 05 12 database ukrcensus gov ua Bank danih Derzhavnoyi sluzhbi statistiki Ukrayini Tablica 44 Vishneveckie Knyazya na Volyni Korol Polshi 1669 1673 17 listopada 2011 u Wayback Machine ros H Kowalska Sienienski Jan z Pomorzan h Debno zm 1598 99 Polski Slownik Biograficzny Warszawa Krakow 1996 t XXXVII 2 zeszyt 153 S 187 188 pol Sienienscy 01 31 zhovtnya 2016 u Wayback Machine pol Spieralski Z Kalinowski Adam z Husiatyna h Kalinowa 1602 1638 S 452 Kalinowski 26 lyutogo 2013 u Wayback Machine pol Andrusyak N Minule Buchachchini Buchach i Buchachchina Istorichno memuarnij zbirnik red kolegiya Mihajlo Ostroverha ta inshi Nyu Jork London Parizh Sidnej Toronto NTSh Ukrayinskij arhiv 1972 T XXVII S 46 Arhiv originalu za 29 serpnya 2009 Procitovano 20 zhovtnya 2009 Andrushkiv Nekropoli Ternopilshini abo pro sho rozpovidayut movchazni mogili Ternopil Pidruchniki i posibniki 1998 S Melnichuk B Girnyak Volodimir Josipovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 357 ISBN 966 528 197 6 Kushnerik G Melnichuk B Girnyak Josip Josipovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 357 358 ISBN 966 528 197 6 Melnichuk B Girnyak Yuliyan Josipovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 359 ISBN 966 528 197 6 Oniskiv M Dmitruk Hrizant Lyubomir Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 530 ISBN 966 528 197 6 Kushnerik G Zemskij Lyudvig Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2004 T 1 A J S 650 ISBN 966 528 197 6 Ternopilshina vtratila zahisnika Petra Murzu 20 hvilin te 20minut ua ukr Procitovano 14 kvitnya 2024 Dem yanova I Kushnerik G Pindus B Sitnik Slipa Olga Josipivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 261 262 ISBN 978 966 528 279 2 Svidzinska Olga 27 lipnya 2017 Sitnik Slipa Olga uchitelka perekladachka Istoriya Plastu amer Procitovano 28 bereznya 2024 Golovin B Kushnerik G Pindus B Slipa Olga Rodionivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 288 289 ISBN 978 966 528 279 2 Golovin B Kushnerik G Pindus B Hanas V Severina Parillye Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 29 31 ISBN 978 966 528 279 2 Arhiv originalu za 8 sichnya 2017 Procitovano 8 sichnya 2017 PUHALSKIJ Ilarion Yurijovich Ternopilshina ukr 18 listopada 2018 Procitovano 29 bereznya 2024 Gidnih urodzhenciv Ternopilshini vidznachili ordenami i zvannyami Teren ukr 29 chervnya 2016 Procitovano 14 kvitnya 2024 Grib A Ye Kulchickij Mihajlo Josipovich Ukrainian T 16 Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini ISBN 978 966 02 2074 4 Dem yanova I Melnichajko Volodimir Yaroslavovich Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 497 ISBN 966 528 199 2 Dem yanova I Melnichajko Oleksandra Ivanivna Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2005 T 2 K O S 497 ISBN 966 528 199 2 DzherelaDem yanova I Uniyat V Yablonska L Strusiv Ternopilskij enciklopedichnij slovnik u 4 t redkol G Yavorskij ta in Ternopil Vidavnicho poligrafichnij kombinat Zbruch 2008 T 3 P Ya S 365 366 ISBN 978 966 528 279 2 Enciklopediya ukrayinoznavstva Slovnikova chastina v 11 t Naukove tovaristvo imeni Shevchenka gol red prof d r Volodimir Kubijovich Parizh Nyu Jork Molode zhittya 1955 1995 ISBN 5 7707 4049 3 Strusow Slownik geograficzny Krolestwa Polskiego Warszawa Druk Wieku 1890 T XI S 422 pol S 422 pol PosilannyaPortal Ternopilshina Zamki i Hrami Ukrayini 5 travnya 2017 u Wayback Machine Pam yatki Ukrayini 3 travnya 2017 u Wayback Machine Ukrayina Inkognita 13 travnya 2017 u Wayback Machine Uchasniki UPA 20 zhovtnya 2016 u Wayback Machine Uchasniki UPA Diaspora 9 zhovtnya 2017 u Wayback Machine