Корча́к (пол. Korczak) — родовий герб, яким користувалися понад 270 родів Білорусі, України, Литви та Польщі, зокрема, Балабани, , Браницькі, , , , Млечки, Струсі тощо.
Корчак | |
---|---|
![]() | |
Деталі | |
Перша згадка | 1142 р. |
Роди | Всього 270 родів Див. розділ «Роди гербу Корчак» |
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5qTHlWRU1DVkJPU1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TWlWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1FWOGxSREFsUWtZbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREVsT0RFbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FWmZKVVF3SlVJM1h5VkVNQ1ZDTXlWRU1DVkNOU1ZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDTVNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ1ExOGxSREFsT1VFbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREVsT0RjbFJEQWxRakFsUkRBbFFrRXVhbkJuTHpJeU1IQjRMU1ZFTUNWQk9TVkVNQ1ZDT0NWRU1TVTRNaVZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUVY4bFJEQWxRa1lsUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJERWxPREVsUkRBbFFrUWxSREVsT0VaZkpVUXdKVUkzWHlWRU1DVkNNeVZFTUNWQ05TVkVNU1U0TUNWRU1DVkNNU1ZFTUNWQ1JTVkVNQ1ZDUTE4bFJEQWxPVUVsUkRBbFFrVWxSREVsT0RBbFJERWxPRGNsUkRBbFFqQWxSREFsUWtFdWFuQm4uanBn.jpg)
Герб відомий у Польщі з 1142. У Великому князівстві Литовському поширився після ухвалення Городельської унії 1413 року.
В Україні герб «Корчак» був основою або елементом гербів містечок Болехова (герб Ходоровських), Струсова (герб Струсів), також створених у XIX столітті проектах гербів Стратина (герб Балабанів) і Ходорова (герб Ходоровських).
Опис
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMems0TDFCeWFXNWpaWE5mVTJ4aGRtOXVhV0V1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFZCeWFXNWpaWE5mVTJ4aGRtOXVhV0V1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
В червоному полі три срібні балки, що не доходять до краю щита, причому кожна наступна (нижча) балка коротша за попередню. Клейнод — над верхом зі шляхетською короною в золотій чаші половина срібного пса.
Цей герб спочатку належав князям Славонії (пізніше — в складі Угорського королівства), відтак перейшов до геральдики Угорщини, а звідти у XIII ст. потрапив до Польщі через династичні зв'язки династії Арпадів. Емблема Корчак була і в гербі багатьох князів Богемії.
Існують варіанти герба зі срібним місяцем над балками рогами вгору та інші.
Старовинне зображення даного герба князів Славонії — зі щитотримачами-грифонами, які символізують силу та пильність. Грифон зображується з головою та крилами орла й тілом лева — якостями «царя звірів» та «царя птаства». Зображення грифонів збереглись на стінах месопотамських палаців і на монетах Боспорського царства (Крим, Кубань). У грецькій міфології грифон вів колісницю Аполлона. Грифон виконував функцію посередника між земною та небесною сферами. Есхіл вважав, що грифони стережуть золото гіпербореїв. Грифон іноді символізував дві природи Ісуса Христа (Божа і людська), а у «Божественній комедії» він штовхає віз Христа. У геральдиці існують чоловічий тип — зображення без крил, та жіночий тип — крилатий грифон. Відгомін матріархату (дохристиянської епохи) у слов'ян — зображення грифона саме з крилами. Грифон є одною з головних емблем англійського королівського дому. Є традиційним образом готичної церковної скульптури.
Роди гербу Корчак
Бажі (Barzi, Barzy), Балобан (Bałaban, Bołoban), Банунський (Банунинские, Bannuński, Bannyński, Banuniński, Banunyński), Барсовський (Barsowski), Баткевич (Batkiewicz), Батковський (Batkowski), Бедлевич (Бендлевич, Bedlewicz), Бедленський (Bedleński), Беневський (Bieniewski), Бержавський (Bierzawski), Бернавський (Bernawski, Biernawski), Бернацький (Bernacki, Biernacki), Бернашевський (Biernaszewski, Biernaszowski), Бибель (Bibel), Бибельский (Bibelski), Білинський (Biliński), Блешинський (Bleszyński), Блізинський (Bliziński), Боговитин (Bohowityn), Божидар (Bozydar), Боратинський (Boratyński), Бортновський (Bortnowski), Браницький (Branicki), Бродський (Brodzki), Будзинський (Budzyński), Варковський і Мишка-Варковський (Warkowski), Васильковський (Васельковский, Wasilkowski, Wasielkowski), Васичинський (Wasiczyński), Васучинський (Wasuczyński), Васютинський (Wasiutyński), Ващинський (Waszczyński), Верещинський (Wereszczyński), Вержбовський (Wierzbowski), Вержхновський (Wierzchnowski), Вержховський (Wierzchowski), Весоловський (Wesołowski), Вессель (Wessel), Витич (Wytycz, Wytysz), Волк (Wołk), Волод (Wołod), Володийовський (Wołodyjowski, Wołodyowski), Галецький (Galecki), Ганицький (Hanicki), Ганський (Hański), Германовський (Hermanowski), Гинко (Hynko), Глинський (Gliński), Глузинський (Gluziński), Головицький (Головицкий, Hołowicki), Гораєвський (Gorajewski), Гораїн (Horain), Горайський (Gorajski, Gorayski), Горальський (Goralski), Горбачевський (Horbaczewski), Горбовський (Horbowski), Горновський (Hornowski), Городенський (Horodenski), Городийський (Horodyjski, Horodyski), Городинський (Horodyński), Гошевський (Hoszewski), Гречина (Hreczyna), Губицький (Hubicki, Hubicki z Hubic), Далешинський (Daleszyński), Девбель (Deubel, Deubell, Devbell), Деревинський (Derewiński), Деревницький (Derewnicki), Дермонт (Dermont, Dermunt), Дершняк (Derszniak), Джевинський (Drzewiński), Джемлик (Drzemlik), Дзехцевський (Dziechciewski), Добрачевський (Dobraczewski), Добрачинський (Dobraczyński, Dobraczyński z Dobraczyna), Долинський (Doliński), Домбковський (Dąbkowski), Древинські (Drewiński), Дрелінг (Dreling), Дриневич (Dryniewicz), Дрогоєвський (Drogoieski, Drohojewski, v. Drohojowski, Drohoiowski, гр. v. Drohojowski zu Drohojow, Drohojowski z Drohojowa), Дроховський (Drochowski), Євлашко (Jewłaszko, Iewłaszko), Євлашкович (Jewłaszkowicz), Єленський (Jeleński), Єсман (Jesman, Iesman), Жабицький (Żabicki), Жоравинський (Żorawiński), Жоратинський (Żoratyński), Журавницький (Żórawnicki), Загуровський (Zagórowski), Заєнчинський (Zajęczyński), Заранек (Zaranek), Заранський (Zarański), Захоровський і Загоровський (Zachorowski, Zahoroski, Zahorowski), Зборовський (Zborowski), Зегарт (Zegart), Зьолковський (Ziołkowski), Івонія (Iwonia), Ілінич (Глінич, Ilinicz, Ilinic, Glinicz, Hlinicz, Illinicz), Кадлубиський (Kadłubiski), Казимирський (Kazimirski), Калькштайн (Kalkstein), Кжечевський (Krzeczewski, Krzeczowski), Кжеченський (Krzeczeński), Климковський (Klimkowski), Козерадський (Kozieradzki), Комар (Komar), Коморовський (Komorowski v. Komorowsky), Конаржевський (Konarzewski), Корбут і Караффа-Корбут (Karaffa-Korbut), Коритинський (Korytiński, Korytyński), Корчак (Korczak), Корчаковський (Korczakowski), Корчминський (Korczmiński), Котович (Kotowicz), Краснодомбський (Krasnodąbski), Кренжиловський (Krężyłowski), Криницький (Krynicki), Крукевницький (Krukiewnicki), Крукенський (Krukieński), Крупель (Krupel), Крупинський (Krupiński), Крупські (Krupski), Лавринович (Ławrynowicz), Ланговський (Łangowski), Ланевський (Łaniewski), Лагодовський (Łachodowski, Łahodowski), Лещинський (Leszczyński), Липський (Lipski), Лищевський (Łyszczewski), Лищинський (Łyszczyński), Логодович (Łohodowicz), Лопот (Łopot), Лущевський (Лыщинские, Łuszczewski, Łuzczewski), Лущинський (Łuszczyński), Лущковський (Łuszczkowski, Łuszkowski), Люшковський (Luszkowski), Лянговський (Langowski), Ляневський (Lianiewski), Лятичинський (Latyczyński), Ляходовський (Lachodowski), Мальчицький (Malczycki), Манувір (Manuwir), Медзельський (Miedzielski), Мелехович (Melechowicz), Мелешко (Meleszko), Митарський (Mitarski), Михалевський (Michalewski, Michaleski), Михаловський (Michałowski), Михальський (Michalski), Млечко (Mleczko), Могильницький (Mogilnicki, Mogitnicki), Могольницький (Mogolnicki), Мороховський (Morochowski), Мухальський (Muchalski), Невельський (Newelski), Нивицький (Niwicki), Орновський (Ornowski), Ославський (Osławski), Островський (Ostrowski), Осциславський (Ościsławski), Ощиславський (Oszczysławski), Пелчицький (Pelczycki), Пжилупський (Przyłupski), Плосконський (Płoskoński), Подголія (Podgolia), Подгороденський і Божидар-Подгороденський (Podhorodeński, Podhorodeński Bożydar), Порванецький (Porwaniccki, Porwaniecki), Порвинський (Porwinski), Портантий (Portanty, Poranty), Прокопович (Prokopowicz), Прохницький (Прухницкий, Prochnicki), Прухницький (Pruchnicki), Ринка (Rynka), Ринковський (Rynkowski), Ринський (Rynski), Роцимирський (Rocimirski), Садлоха (Sadłocha), Саладиковський (Saładykowski), Саломонський (Salomoński), Самплавський (Sampławski), Сапоровський (Saporowski), Сачко і Сачко-Галецький (Saczko, Saczko-Galecki), Сваржичевський (Swarzyczewski), Сваричевський (Swaryczewski), Свежинський (Świeżyński), Свидло (Świdło), Свидловський (Świdłowski), Селицький (Sielicki), Сеновський (Siennoski, Siennowski), Серебриський (Serebryski), Сивинський (Siwiński), Силич (Silicz), Сильницький (Silnicki), Скорута (Skoruta), Следзевський (Śledziewski), Сливинський (Śliwiński), Сметанка (Śmietanka, Śmiotanka, Śmietanka z Olchowca), Собанський (Sobański), Сова (Sowa), Созанський (Sozański), Соломинський (Sołomiński), Соломунський (Sołomuński), Солтан (Sołtan), Сосновський (Sosnowski), Ставський (Stawski), Стецькович і Стеткевич (Steckowicz, Steckiewicz, Steczkiewicz, Stetkiewicz), Страш (Strasz), Струсевич (Strusiewicz), Струсь (Struś), Струшкевич (Struszkiewicz), Сутковський (Sutkowski), Сущ (Suszcz), Тамановський (Tamanowski), Танковський (Tankowski), Терновський (Ternowski), Тонкель (Tąkiel), Троска (Troska), Трухновський (Truchnowski), Труховський (Truchowski), Тур (Tur), Турек (Turek), Турлай (Turlay), Ульчицький (Ulczycki), Умястовський (Umiastowski), Ханковський (Chankoski, Chankowski), Ханський (Chański), Хижевський (Chyżewski), Хичевський (Chyczewski), Хишевський (Chyszewski), Хлопицький (Chłopicki), Ходеровський (Choderowski), Ходоровський (Chodoroski, Chodorowski), Хоїнський (Choiński), Холоневський і Мишка-Холоневський (v. Chołoniewski, Chołoniewsky, Chołoniewski Myszka), Хотецький (Chotecki), Хричевський (Chryczewski), Цупер (Cuper), Чариський (Czaryski), Чарнковський (Czarnkowski), Чаша (Czasza), Черневський (Czerniowski), Чернеєвський (Czerniejewski, Czerniejowski), Чупа (Czupa), Чурило (Czuryłło, Czuryło), Шавловський (Szawlowski), Шептицький (Szeptycki), Шеребинський (Szerebiński), Шумбарський (Szumbarski), Шумлянський (Szumlanski), Щебинський (Szczebiński), Ярговський (Jarhowski), Ярковський (Jarkowski), Ярмолинський (Jarmoliński).
- Корчак з відміною
- Бендлевський (Będlewski), Дермонт і Дермонт-Сивицький (Dermont, Dermont Siwicki), Горновський (Hornowski), Ярошинський (Jaroszyński), Конаржевський (Konarzewski), Коритинський (Korytyński), Липський (Lipski), Невельский (Newelski), Силич (Silicz), Сивицький (Siwicki), Скорульський (Skorulski), Витиз (Wytyz).
- Корчак II
- Далешинський (Daleszyński), Єленський (Jeleński), Котович (Kotowicz), Ланевський (Łaniewski), Селицький (Sielicki), Свидло (Świdło), Ульчицький (Ulczycki).
У деяких публікаціях останнього часу (і навіть на порталі [ 27 червня 2014 у Wayback Machine.] ВР України) поширилися твердження, нібито до герба «Корчак» належав і рід Орликів де Лазіски (найвідоміший представник — Пилип Орлик). Насправді Орлики де Лазіски належали до герба «Новина».
Див. також
Примітки
- Paprocki Bartłomiej. Ogród królewski, D. Siedlczański. — Praga, 1599. (пол.)
- Стражи золота гипербореев (Грифон) // Интересная газета, № 3, 2013, с. А-11(рос.)
- Галина Ярова. Щодо родового герба гетьмана Пилипа Орлика [ 19 травня 2014 у Wayback Machine.] (укр.)
Джерела
- Чернецький Є. Браницькі герба Корчак. — м. Біла Церква: Вид. О.Пшонківський, Біла Церква, 2003. — 134 с. — (укр.)
- Чернецький Є. Браницькі. — м. Біла Церква: Вид. О.Пшонківський, Біла Церква, 2011. — 736 с. — (укр.)
- Paprocki Bartłomiej, Ogród królewski, D. Siedlczański, Praga, 1599 r. (пол.)
- Niesiecki Kasper, Herbarz Polski, S.J., w Lipsku, 1840 r. (пол.)
- Paprocki Bartosz, Herby Rycerstwa Polskiego, Krakow, 1858 r. (пол.)
- Adam Boniecki, Poczet rodow w Wielkiem Ksiestwie Litewskiem w XV i XVI wieku, Warszawa, 1887 r. (пол.)
- Adam Boniecki, Herbarz Polski, cz. 1, Warszawa, 1908 r. (пол.)
- Potocki Waclaw, Poczet herbow szlachty Korony Polskiey y Wielkiego Xiestwa Litewskiego: gniazdo y perspektywa staroswieckiey cnoty, Krakow, 1696 r. (пол.)
- Kossakowski Stanisław Kazimierz, Monografie historyczno-genealogiczne niektórych rodzin polskich, Drukarnia Gazety Codziennej, Warszawa, 1859 r. (пол.)
Посилання
- Tadeusz Gajl, «Polish Armorial Middle Ages to 20th Century», Gdańsk-2007 r. [ 17 липня 2011 у Wayback Machine.] (англ.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Korcha k pol Korczak rodovij gerb yakim koristuvalisya ponad 270 rodiv Bilorusi Ukrayini Litvi ta Polshi zokrema Balabani Branicki Mlechki Strusi tosho KorchakDetaliPersha zgadka 1142 r Rodi Vsogo 270 rodivDiv rozdil Rodi gerbu Korchak Shitok persnya z gerbom Korchak kin HIH poch HH st Gerb vidomij u Polshi z 1142 U Velikomu knyazivstvi Litovskomu poshirivsya pislya uhvalennya Gorodelskoyi uniyi 1413 roku V Ukrayini gerb Korchak buv osnovoyu abo elementom gerbiv mistechok Bolehova gerb Hodorovskih Strusova gerb Strusiv takozh stvorenih u XIX stolitti proektah gerbiv Stratina gerb Balabaniv i Hodorova gerb Hodorovskih OpisGerb knyaziv Slavoniyi V chervonomu poli tri sribni balki sho ne dohodyat do krayu shita prichomu kozhna nastupna nizhcha balka korotsha za poperednyu Klejnod nad verhom zi shlyahetskoyu koronoyu v zolotij chashi polovina sribnogo psa Cej gerb spochatku nalezhav knyazyam Slavoniyi piznishe v skladi Ugorskogo korolivstva vidtak perejshov do geraldiki Ugorshini a zvidti u XIII st potrapiv do Polshi cherez dinastichni zv yazki dinastiyi Arpadiv Emblema Korchak bula i v gerbi bagatoh knyaziv Bogemiyi Isnuyut varianti gerba zi sribnim misyacem nad balkami rogami vgoru ta inshi Starovinne zobrazhennya danogo gerba knyaziv Slavoniyi zi shitotrimachami grifonami yaki simvolizuyut silu ta pilnist Grifon zobrazhuyetsya z golovoyu ta krilami orla j tilom leva yakostyami carya zviriv ta carya ptastva Zobrazhennya grifoniv zbereglis na stinah mesopotamskih palaciv i na monetah Bosporskogo carstva Krim Kuban U greckij mifologiyi grifon viv kolisnicyu Apollona Grifon vikonuvav funkciyu poserednika mizh zemnoyu ta nebesnoyu sferami Eshil vvazhav sho grifoni sterezhut zoloto giperboreyiv Grifon inodi simvolizuvav dvi prirodi Isusa Hrista Bozha i lyudska a u Bozhestvennij komediyi vin shtovhaye viz Hrista U geraldici isnuyut cholovichij tip zobrazhennya bez kril ta zhinochij tip krilatij grifon Vidgomin matriarhatu dohristiyanskoyi epohi u slov yan zobrazhennya grifona same z krilami Grifon ye odnoyu z golovnih emblem anglijskogo korolivskogo domu Ye tradicijnim obrazom gotichnoyi cerkovnoyi skulpturi Rodi gerbu KorchakBazhi Barzi Barzy Baloban Balaban Boloban Banunskij Banuninskie Bannunski Bannynski Banuninski Banunynski Barsovskij Barsowski Batkevich Batkiewicz Batkovskij Batkowski Bedlevich Bendlevich Bedlewicz Bedlenskij Bedlenski Benevskij Bieniewski Berzhavskij Bierzawski Bernavskij Bernawski Biernawski Bernackij Bernacki Biernacki Bernashevskij Biernaszewski Biernaszowski Bibel Bibel Bibelskij Bibelski Bilinskij Bilinski Bleshinskij Bleszynski Blizinskij Blizinski Bogovitin Bohowityn Bozhidar Bozydar Boratinskij Boratynski Bortnovskij Bortnowski Branickij Branicki Brodskij Brodzki Budzinskij Budzynski Varkovskij i Mishka Varkovskij Warkowski Vasilkovskij Vaselkovskij Wasilkowski Wasielkowski Vasichinskij Wasiczynski Vasuchinskij Wasuczynski Vasyutinskij Wasiutynski Vashinskij Waszczynski Vereshinskij Wereszczynski Verzhbovskij Wierzbowski Verzhhnovskij Wierzchnowski Verzhhovskij Wierzchowski Vesolovskij Wesolowski Vessel Wessel Vitich Wytycz Wytysz Volk Wolk Volod Wolod Volodijovskij Wolodyjowski Wolodyowski Galeckij Galecki Ganickij Hanicki Ganskij Hanski Germanovskij Hermanowski Ginko Hynko Glinskij Glinski Gluzinskij Gluzinski Golovickij Golovickij Holowicki Gorayevskij Gorajewski Gorayin Horain Gorajskij Gorajski Gorayski Goralskij Goralski Gorbachevskij Horbaczewski Gorbovskij Horbowski Gornovskij Hornowski Gorodenskij Horodenski Gorodijskij Horodyjski Horodyski Gorodinskij Horodynski Goshevskij Hoszewski Grechina Hreczyna Gubickij Hubicki Hubicki z Hubic Daleshinskij Daleszynski Devbel Deubel Deubell Devbell Derevinskij Derewinski Derevnickij Derewnicki Dermont Dermont Dermunt Dershnyak Derszniak Dzhevinskij Drzewinski Dzhemlik Drzemlik Dzehcevskij Dziechciewski Dobrachevskij Dobraczewski Dobrachinskij Dobraczynski Dobraczynski z Dobraczyna Dolinskij Dolinski Dombkovskij Dabkowski Drevinski Drewinski Dreling Dreling Drinevich Dryniewicz Drogoyevskij Drogoieski Drohojewski v Drohojowski Drohoiowski gr v Drohojowski zu Drohojow Drohojowski z Drohojowa Drohovskij Drochowski Yevlashko Jewlaszko Iewlaszko Yevlashkovich Jewlaszkowicz Yelenskij Jelenski Yesman Jesman Iesman Zhabickij Zabicki Zhoravinskij Zorawinski Zhoratinskij Zoratynski Zhuravnickij Zorawnicki Zagurovskij Zagorowski Zayenchinskij Zajeczynski Zaranek Zaranek Zaranskij Zaranski Zahorovskij i Zagorovskij Zachorowski Zahoroski Zahorowski Zborovskij Zborowski Zegart Zegart Zolkovskij Ziolkowski Ivoniya Iwonia Ilinich Glinich Ilinicz Ilinic Glinicz Hlinicz Illinicz Kadlubiskij Kadlubiski Kazimirskij Kazimirski Kalkshtajn Kalkstein Kzhechevskij Krzeczewski Krzeczowski Kzhechenskij Krzeczenski Klimkovskij Klimkowski Kozeradskij Kozieradzki Komar Komar Komorovskij Komorowski v Komorowsky Konarzhevskij Konarzewski Korbut i Karaffa Korbut Karaffa Korbut Koritinskij Korytinski Korytynski Korchak Korczak Korchakovskij Korczakowski Korchminskij Korczminski Kotovich Kotowicz Krasnodombskij Krasnodabski Krenzhilovskij Krezylowski Krinickij Krynicki Krukevnickij Krukiewnicki Krukenskij Krukienski Krupel Krupel Krupinskij Krupinski Krupski Krupski Lavrinovich Lawrynowicz Langovskij Langowski Lanevskij Laniewski Lagodovskij Lachodowski Lahodowski Leshinskij Leszczynski Lipskij Lipski Lishevskij Lyszczewski Lishinskij Lyszczynski Logodovich Lohodowicz Lopot Lopot Lushevskij Lyshinskie Luszczewski Luzczewski Lushinskij Luszczynski Lushkovskij Luszczkowski Luszkowski Lyushkovskij Luszkowski Lyangovskij Langowski Lyanevskij Lianiewski Lyatichinskij Latyczynski Lyahodovskij Lachodowski Malchickij Malczycki Manuvir Manuwir Medzelskij Miedzielski Melehovich Melechowicz Meleshko Meleszko Mitarskij Mitarski Mihalevskij Michalewski Michaleski Mihalovskij Michalowski Mihalskij Michalski Mlechko Mleczko Mogilnickij Mogilnicki Mogitnicki Mogolnickij Mogolnicki Morohovskij Morochowski Muhalskij Muchalski Nevelskij Newelski Nivickij Niwicki Ornovskij Ornowski Oslavskij Oslawski Ostrovskij Ostrowski Oscislavskij Oscislawski Oshislavskij Oszczyslawski Pelchickij Pelczycki Pzhilupskij Przylupski Ploskonskij Ploskonski Podgoliya Podgolia Podgorodenskij i Bozhidar Podgorodenskij Podhorodenski Podhorodenski Bozydar Porvaneckij Porwaniccki Porwaniecki Porvinskij Porwinski Portantij Portanty Poranty Prokopovich Prokopowicz Prohnickij Pruhnickij Prochnicki Pruhnickij Pruchnicki Rinka Rynka Rinkovskij Rynkowski Rinskij Rynski Rocimirskij Rocimirski Sadloha Sadlocha Saladikovskij Saladykowski Salomonskij Salomonski Samplavskij Samplawski Saporovskij Saporowski Sachko i Sachko Galeckij Saczko Saczko Galecki Svarzhichevskij Swarzyczewski Svarichevskij Swaryczewski Svezhinskij Swiezynski Svidlo Swidlo Svidlovskij Swidlowski Selickij Sielicki Senovskij Siennoski Siennowski Serebriskij Serebryski Sivinskij Siwinski Silich Silicz Silnickij Silnicki Skoruta Skoruta Sledzevskij Sledziewski Slivinskij Sliwinski Smetanka Smietanka Smiotanka Smietanka z Olchowca Sobanskij Sobanski Sova Sowa Sozanskij Sozanski Solominskij Solominski Solomunskij Solomunski Soltan Soltan Sosnovskij Sosnowski Stavskij Stawski Steckovich i Stetkevich Steckowicz Steckiewicz Steczkiewicz Stetkiewicz Strash Strasz Strusevich Strusiewicz Strus Strus Strushkevich Struszkiewicz Sutkovskij Sutkowski Sush Suszcz Tamanovskij Tamanowski Tankovskij Tankowski Ternovskij Ternowski Tonkel Takiel Troska Troska Truhnovskij Truchnowski Truhovskij Truchowski Tur Tur Turek Turek Turlaj Turlay Ulchickij Ulczycki Umyastovskij Umiastowski Hankovskij Chankoski Chankowski Hanskij Chanski Hizhevskij Chyzewski Hichevskij Chyczewski Hishevskij Chyszewski Hlopickij Chlopicki Hoderovskij Choderowski Hodorovskij Chodoroski Chodorowski Hoyinskij Choinski Holonevskij i Mishka Holonevskij v Choloniewski Choloniewsky Choloniewski Myszka Hoteckij Chotecki Hrichevskij Chryczewski Cuper Cuper Chariskij Czaryski Charnkovskij Czarnkowski Chasha Czasza Chernevskij Czerniowski Cherneyevskij Czerniejewski Czerniejowski Chupa Czupa Churilo Czuryllo Czurylo Shavlovskij Szawlowski Sheptickij Szeptycki Sherebinskij Szerebinski Shumbarskij Szumbarski Shumlyanskij Szumlanski Shebinskij Szczebinski Yargovskij Jarhowski Yarkovskij Jarkowski Yarmolinskij Jarmolinski Korchak z vidminoyu Bendlevskij Bedlewski Dermont i Dermont Sivickij Dermont Dermont Siwicki Gornovskij Hornowski Yaroshinskij Jaroszynski Konarzhevskij Konarzewski Koritinskij Korytynski Lipskij Lipski Nevelskij Newelski Silich Silicz Sivickij Siwicki Skorulskij Skorulski Vitiz Wytyz Korchak II Daleshinskij Daleszynski Yelenskij Jelenski Kotovich Kotowicz Lanevskij Laniewski Selickij Sielicki Svidlo Swidlo Ulchickij Ulczycki U deyakih publikaciyah ostannogo chasu i navit na portali 27 chervnya 2014 u Wayback Machine VR Ukrayini poshirilisya tverdzhennya nibito do gerba Korchak nalezhav i rid Orlikiv de Laziski najvidomishij predstavnik Pilip Orlik Naspravdi Orliki de Laziski nalezhali do gerba Novina Div takozhKorchak prizvishe PrimitkiPaprocki Bartlomiej Ogrod krolewski D Siedlczanski Praga 1599 pol Strazhi zolota giperboreev Grifon Interesnaya gazeta 3 2013 s A 11 ros Galina Yarova Shodo rodovogo gerba getmana Pilipa Orlika 19 travnya 2014 u Wayback Machine ukr DzherelaCherneckij Ye Branicki gerba Korchak m Bila Cerkva Vid O Pshonkivskij Bila Cerkva 2003 134 s ISBN 966 8545 01 X ukr Cherneckij Ye Branicki m Bila Cerkva Vid O Pshonkivskij Bila Cerkva 2011 736 s ISBN 978 617 604 001 9 ukr Paprocki Bartlomiej Ogrod krolewski D Siedlczanski Praga 1599 r pol Niesiecki Kasper Herbarz Polski S J w Lipsku 1840 r pol Paprocki Bartosz Herby Rycerstwa Polskiego Krakow 1858 r pol Adam Boniecki Poczet rodow w Wielkiem Ksiestwie Litewskiem w XV i XVI wieku Warszawa 1887 r pol Adam Boniecki Herbarz Polski cz 1 Warszawa 1908 r pol Potocki Waclaw Poczet herbow szlachty Korony Polskiey y Wielkiego Xiestwa Litewskiego gniazdo y perspektywa staroswieckiey cnoty Krakow 1696 r pol Kossakowski Stanislaw Kazimierz Monografie historyczno genealogiczne niektorych rodzin polskich Drukarnia Gazety Codziennej Warszawa 1859 r pol PosilannyaTadeusz Gajl Polish Armorial Middle Ages to 20th Century Gdansk 2007 r 17 lipnya 2011 u Wayback Machine angl