Сельджу́цька імпе́рія (перс. آل سلجوق Āl-e Saljuq буквально 'Дім Сельджука') — монархічна ісламська держава в Західній і Центральній Азії в часи середньовіччя. Існувала в 1037—1194 роках. Простягалася від Анатолії на заході до Гіндукуша на сході. Займала територію сучасної Туреччини, Сирії, Палестини, Іраку, Ірану, Азербайджану, Туркменістану, частини Узбекистану й Афганістану. Заснована в ході завоювань тюрків-огузів. Керувалася султанами із тюркської династії Сельджуків. Столиця розташовувалася на території Персії — в Нішапурі (1037–1043), (1043–1051), Ісфахані (1051–1118), а також Гамадані (1118–1194) та Мерві (1118–1194). Офіційною мовою двору була перська, мовою релігії — арабська, мовою панівного класу — огузько-тюркська. Знищена Хорезмом.
Сельджуцька імперія | |||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||
Столиця | Нішапур (1037–1043) (1043–1051) Ісфахан (1051–1118) Гамадан, Західна столиця (1118–1194) Мерв, Східна столиця (1118–1153) | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Мови | перська, арабська, огузька | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Форма правління | Монархія | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Султан | |||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1037–1063 | Торгул (перший) | ||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1174–1194 | Торгул ІІІ (останній) | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Історія | |||||||||||||||||||||||||||||||||
- Засновано | 1037 | ||||||||||||||||||||||||||||||||
- Знищено Хорезмом | 1194 | ||||||||||||||||||||||||||||||||
Площа | |||||||||||||||||||||||||||||||||
- 1080 | 3 900 000 км2 | ||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Назва
- Великі Сельджуки
- Держава Великих Сельджуків, Велика Сельджуцька держава (тур. Büyük Selçuklu Devleti)
- Імперія Великих Сельджуків, Велика Сельджуцька імперія (тур. Büyük Selçuklu İmparatorluğu) — історіографічний термін; Сельджуки мали титул султанів, а не імператорів.
- Сельджуцька імперія (англ. Seljuq Empire, тур. Selçuklu İmparatorluğu)
- Сельджуцька держава (тур. Selçuklu Devleti; перс. دولت سلجوقیان, Dawlat-i Saljūqiān)
- Сельджуцький султанат
Історія
Заснування
З 1038 по 1055 рік сельджуки оволоділи Хорасаном, Хорезмом, Західним Іраном, Азербайджаном і Іраком . Аббасидський халіф аль-Каїм змушений був визнати Тогрул-бека (1038—1063) султаном і «царем Сходу і Заходу». Сельджуцький султан вважався намісником халіфа, а сам халіф зберігав за собою лише номінальний суверенітет і духовний авторитет. Столицею держави Тогрул-бека було місто .
При Алп-Арслані (1063—1072) і Мелік-шаху I (1072—1092) сельджуки завоювали Вірменію, майже всю Малу Азію, а потім — Сирію і Палестину. 1073 року було здобуто Єрусалим. Після оволодіння Грузією, Ширваном і Мавераннахром їхні правителі стали васалами сельджуцьких султанів. Найбільшої військово-політичної могутності Велика Сельджуцька імперія досягла при Мелік-шаху .
- Європа в 1092
Занепад
З кінця XI століття Сельджуцька імперія стала хилитися до занепаду. Основною причиною занепаду стали: перший хрестовий похід, через якого імперія втратила Грузію, Ширван, прибережні частини Малої Азії, частина Сирії та Палестину; зростання феодальної роздробленості і сепаратистські прагнення васалів. При Тогрул-Бек були виділені великі наділи членам Сельджуцького роду, деякі з яких з часом перетворилися на фактично самостійні султанати: Керманський , 1041—1187; Сирійський, 1074—1117; Конійський, або Румський, 1077—1307.
По смерті Мелік-шаха Велика Сельджуцька імперія була охоплена міжусобицями; султанський престол послідовно переходив від одного сина Мелік-шаха до іншого. Махмуду (1092—1094), Баркіяруку (1094—1104), Мелік-шаху II (1104—1105) і Мухаммеду (1105—1118) доводилося боротися не тільки зі знаттю, але і з рухом ісмаїлітів. У 1118 році султанат був розділений між сином Мухаммеда — Махмудом і його дядьком — Санджаром. Першому дістався Іракський султанат (Західний Іран, Ірак і Азербайджан) зі столицею в місті Хамадан, другому Хорасан, Хорезм і Мавераннахр зі столицею в місті Мерв.
Знищення
Після вторгнення в Середню Азію каракитаїв всі області на схід і північ від Амудар'ї були втрачені для Сельджуцької імперії. У 1153 році повстали огузи, що кочували поблизу міста Балха, які розбили військо Санджара і взяли в полон його самого; слідом за тим Балхські огузи піддали спустошенню Хорасан. Завоювання Хорезм-шаха Текеша поклали край Іракському султанату. Останній залишок імперії, що розпалася — Іонійський султанат проіснував до початку 14 століття.
Устрій
Вищу політичну, судову, військову владу мав султан, який нічим не обмежувався. Другою особою в державі вважався візир. Його робочим органом був Великий диван, що складався з Малих диванів: диван-і тугра ве інша, диван-і істіфа (також називався диван-і зімам ве істіфа), диван-і шраф ве мемалік, диван-і арз.
Основним завданням диван-і тугра ве інша була підготовка текстів наказів султана, інших документів, що мали державне значення, ведення дипломатичного листування, листування з володарями васальних держав, з губернаторами провінцій і т. д. Документи набували законної сили після того, як скріплювалися печаткою (тугрою) султана. Очільник цього дивану водночас був тримачем цієї печатки.
Диван-і істіфа займався фінансовими питаннями, вів облік доходів і витрат держави, складав бюджет. Мав широко розгалужений апарат у вілайєтах (провінціях), призначенням якого було забезпечення збору податків у встановлені терміни та у визначених для кожного вілайєту розмірах. Представником дивана ввілайєтах був мюстевфі. У його розпорядженні були збирачі податків (амілі). Також цейдиван відповідав за карбування золотих, срібних та мідних монет із зображенням лева та сонця.
Диван-і шраф ве мемалік здійснював контроль за діяльністю державних посадових осіб у столиці (і навіть у палаці) та у вілайєтах. Також здійснював збір інформації щодо внутрішньополітичного становища. На чолі цього дивану стояв мушриф.
Основними функціями диван-і арзи був облік складу військ, розрахунок та виплата платні постійній армії, забезпечення її озброєнням, спорядженням, обмундируванням, харчами, фуражем для коней тощо. Диван не здійснював командних функцій, не брав участі у вирішенні питань застосування збройних сил. Він відповідав за їхній стан. З цією метою диван-і арз повинен був здійснювати регулярне інспектування армії, проведення оглядів і парадів.
Держава поділялася на вілайєти (точна кількість яких невідомо,оскільки постійно змінювалася),начоліяких стояли аміди (намісники). Васальні держави продовжували очолювати власні володарі. Втім призначався спеціальний чиновник щодо нагляду за ними.
Населення
Мови
Економіка
Були розвинені землеробство, скотарство, ремісництво, торгівля. Сільськогосподарське виробництво, основна частка в якому припадала на осіле населення, забезпечувало імперію всіма необхідними видами продуктів.
Виробляли тканини, насамперед із бавовни, одяг, взуття; вироби з металу, зокрема зброю. Було розвинене гончарство. Особливих успіхів ремісники домоглися у виготовленні кахлів, якими оздоблені багато пам'яток сельджукської архітектури. Набули розвитку різьблення по каменюі ювелірна справа.
Культура
У 1074-1075 роках було зібрано для будівництва обсерваторії в Ісфагані найкращих математиків та астрономів свого часу. У 1079 році було прийнято календар(відомий в подальшому як перський), де новий рік відраховувався від весняного рівнодення. Протягом 33-річного циклу 8 років було високосним. Цей календар виявився більш точним, ніж юліанський, що тоді застосовувався в Європі. Досі цей календар (з урахуванням порівняно невеликих виправлень, внесених до нього протягом майже десяти століть) використовується в Ірані та Афганістані.
Значним було медресе Нізамійє в Багдаді.
- Чашка із тюрком-сокольником
- Піала з мисливцями
- Срібний жбан
- Лев-кадильниця
- Воїн з мечем
- Портрет члена династії
- Башта Тургул
- Мавзолей Алавіян
- Мечеть Ебула
- Усипальниця Хатума
Великі Сельджуки
Великими Сельджуками були: Тогрул-бек (1038-63), Алп-Арслан (1063-72), Мелік-шах I (1072-92), Махмуд (1092-94), Баркіярук (1094—1104), Мелік-шах II (1104—1105), Мухаммед (1105-18), Санджар (1118-57).
Ім'я | Роки правління | Примітки |
---|---|---|
Тогрул-бек | 1038—1063 | Разом зі своїм братом Чагри-беком очолював сельджуцьке об'єднання кочових огузів (туркмен). Спочатку служив в армії тюркської держави , після розгрому якої закріпився в Хорезмі. Звідти в 1028 зробив завоювання Мерва і Нішапура, де в 1038 коронувався султаном. До цього часу його держава включала в себе також Бухару, Балх і Газні. В 1040 році в битві при Данданакані Тогрул-бек розгромив військо султана Масуда Газневі; між 1040 і 1055 завоював Хорезм, велику частину Ірану, Азербайджан, Ірак; в 1049 почав завоювання Вірменії. У 1055 року захопив Багдад і до 1058 року правив Іраком. Аббасидський халіф ал-Каїм був змушений дати Тогрул-беку титул султана, а потім — «царя Сходу і Заходу». |
Алп-Арслан | 1063—1072 | Алп-Арслан був дуже сильною і сміливою людиною. Він також відрізнявся благородством і благочестям. Він вів аскетичний спосіб життя, і йому були притаманні простий смак і щирість. Також він відрізнявся величезною великодушністю і щедрістю по відношенню до своїх підданих, роздавав великі кошти бідним і допомагав нужденним. Разом з тим він був дуже суворим до службовцям своєї держави, і якщо дізнавався, що будь-хто з них був несправедливий з підданими, то строго карав в приклад іншим. Після того як Алп Арслан зійшов на престол, він стратив колишнього візира Тугрулбека і призначив візиром Незам-Мулька. При цьому султан практично повністю передав в його руки внутрішнє управління державою, а сам зайнявся боротьбою проти внутрішніх і зовнішніх ворогів молодої держави. |
Мелік-шах I | 1072—1092 | На самому початку свого правління Мелік-шах придушив заколот свого дядька Кавурда і стратив його. Під час його правління були захоплені Північна Сирія і частина Палестини. У 1079 році відбувся похід до Грузії та Вірменії. Крім військової діяльності, Мелік-шах займався і відновленням зруйнованих і розорених після війн і повстань районів проживання його підданих. При дворі процвітали мистецтво і поезія, а також наука. При Мелік-шаху була проведена реформа календаря, створені вищі школи в Гераті, Багдаді, вченим виявлялося всіляке заступництво. Будучи ортодоксальними сунітами, султани здійснювали переслідування шиїтів, зокрема, ісмаїлітів Хасана ібн Саббаха. Султан був похований поруч з могилою свого батька Алп-Арслана в Мерві. Після смерті Мелік-шаха почалася боротьба за владу між його синами. |
Махмуд | 1092—1094 | По смерті Малік-шах I почався швидкий розпад імперії: відокремився Конійський султанат Килич-Арслана I, потім Сирійський Тутуша і Кірманський. У Хорезмі стала швидко посилюватися васальна династія Ануштегінідів, а в Хорасані повстав син Алп-Арслана, Арслан-Аргун. В умовах розпаду держави, вдова Малік-шаха Тархан-хатун зосередила владу в своїх руках і проголосила султаном свого 4-річного сина Махмуда I. Тархан-хатун рушила з Багдадан в Ісфахан, де знаходився син Малік-шаха від іншої дружини — 12-річний Беркіярук. Беркіярук втік до Рей і тут був проголошений султаном. У 1093 р. війська Тархан-хатун зазнали поразки під Баруджердом, а у 1094 р. були остаточно розбиті. Невдовзі померла Тархан-хатун, а потім помер і Махмуд. Причиною смерті маленького султана стала натуральна віспа. |
Баркіярук | 1094—1104 | |
Мелік-шах II | 1104—1105 | |
Мухаммад | 1105—1118 | |
Санджар | 1118—1157 | Останній представник гілки Великих Сельджуків, був одним з молодших синів Малик-шаха I від наложниці-рабині. Санджар брав участь у війнах за спадщину проти Махмуда I, Баркіярука, Малик-шаха II і Мухаммада I. З 1097 Санджар став правителем більшої частини Перської імперії, а його столиця знаходилася в Нишапурі. Низка правителів повстала проти нього, що призвело до розколу Великої Сельджуцької імперії. У 1118 році, по смерті останнього зі зведених братів Санджара, володіння Сельджуків були офіційно розділені. У 1141 році почав похід проти каракитаїв. Захоплений туркменами-кочовиками в 1153 році і перебував у полоні до 1156 року, коли він зміг втекти. Наступного року Санджар помер від дизентерії і був похований в Мерві. |
Примітки
- A New General Biographical Dictionary, Vol.2, Ed. Hugh James Rose, (London, 1853), 214.
- Grousset, Rene, The Empire of the Steppes, (New Brunswick:Rutgers University Press, 1988), 167.
- Grousset, Rene, The Empire of the Steppes, (New Brunswick: Rutgers University Press, 1988),159,161; «In 1194, Togrul III would succumb to the onslaught of the Khwarizmian Turks, who were destined at last to succeed the Seljuks to the empire of the Middle East.»
- СИЭ та 1961—1976.
- Savory, R. M. and Roger Savory, Introduction to Islamic civilisation, (Cambridge University Press, 1976), 82.
- Black, Edwin, Banking on Baghdad: inside Iraq's 7,000-year history of war, profit and conflict, (John Wiley and sons, 2004), 38.
- C.E. Bosworth, «Turkish Expansion towards the west» in UNESCO HISTORY OF HUMANITY, Volume IV, titled «From the Seventh to the Sixteenth Century», UNESCO Publishing / Routledge, p. 391: "While the Arabic language retained its primacy in such spheres as law, theology and science, the culture of the Seljuk court and secular literature within the sultanate became largely Persianized; this is seen in the early adoption of Persian epic names by the Seljuk rulers (Qubād, Kay Khusraw and so on) and in the use of Persian as a literary language (Turkish must have been essentially a vehicle for everyday speech at this time)
- Concise encyclopedia of languages of the world, Ed. Keith Brown, Sarah Ogilvie, (Elsevier Ltd., 2009), 1110; «Oghuz Turkic is first represented by Old Anatolian Turkish which was a subordinate written medium until the end of the Seljuk rule.»
- СИЭ та 1961—1976, Сельджукиды.
Джерела
(рос.)
- Бартольд В. В. Туркестан в эпоху монг. нашествия, Соч., т. 1, М., 1963, гл. 2-3
- Гордлевский В. A. Гос-во Сельджукидов М. Азии, «Тр. ИВАН», 1941, т. 39
- Заходер Б. Н. Хорасан и образование гос-ва Сельджуков, «ВИ», 1945, No 5-6
- Якубовский А. Д. Сельджукское движение и туркмены в XI в., «ИАН СССР, отделение обществ. наук», 1937, No 4
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Сельджуцька імперія
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Seldzhu cka impe riya pers آل سلجوق Al e Saljuq bukvalno Dim Seldzhuka monarhichna islamska derzhava v Zahidnij i Centralnij Aziyi v chasi serednovichchya Isnuvala v 1037 1194 rokah Prostyagalasya vid Anatoliyi na zahodi do Gindukusha na shodi Zajmala teritoriyu suchasnoyi Turechchini Siriyi Palestini Iraku Iranu Azerbajdzhanu Turkmenistanu chastini Uzbekistanu j Afganistanu Zasnovana v hodi zavoyuvan tyurkiv oguziv Keruvalasya sultanami iz tyurkskoyi dinastiyi Seldzhukiv Stolicya roztashovuvalasya na teritoriyi Persiyi v Nishapuri 1037 1043 1043 1051 Isfahani 1051 1118 a takozh Gamadani 1118 1194 ta Mervi 1118 1194 Oficijnoyu movoyu dvoru bula perska movoyu religiyi arabska movoyu panivnogo klasu oguzko tyurkska Znishena Horezmom Seldzhucka imperiya 1037 1194 Seldzhuckoyi imperiyi istorichni kordoni na kartiImperiya v zeniti 1092 pislya smertiStolicya Nishapur 1037 1043 1043 1051 Isfahan 1051 1118 Gamadan Zahidna stolicya 1118 1194 Merv Shidna stolicya 1118 1153 Movi perska arabska oguzkaForma pravlinnya MonarhiyaSultan 1037 1063 Torgul pershij 1174 1194 Torgul III ostannij Istoriya Zasnovano 1037 Znisheno Horezmom 1194Plosha 1080 3 900 000 km2Poperednik NastupnikGaznevidiBuyidiVizantijska imperiyaKakuyidi GuridiDerzhava HorezmshahivKonijskij sultanatAyubidiDerzhava IldegizidivBuridiZangidiDanishmendidiArtukidiSaltukidiVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Seldzhucka imperiyaNazvaVeliki Seldzhuki Derzhava Velikih Seldzhukiv Velika Seldzhucka derzhava tur Buyuk Selcuklu Devleti Imperiya Velikih Seldzhukiv Velika Seldzhucka imperiya tur Buyuk Selcuklu Imparatorlugu istoriografichnij termin Seldzhuki mali titul sultaniv a ne imperatoriv Seldzhucka imperiya angl Seljuq Empire tur Selcuklu Imparatorlugu Seldzhucka derzhava tur Selcuklu Devleti pers دولت سلجوقیان Dawlat i Saljuqian Seldzhuckij sultanatIstoriyaZasnuvannya Z 1038 po 1055 rik seldzhuki ovolodili Horasanom Horezmom Zahidnim Iranom Azerbajdzhanom i Irakom Abbasidskij halif al Kayim zmushenij buv viznati Togrul beka 1038 1063 sultanom i carem Shodu i Zahodu Seldzhuckij sultan vvazhavsya namisnikom halifa a sam halif zberigav za soboyu lishe nominalnij suverenitet i duhovnij avtoritet Stoliceyu derzhavi Togrul beka bulo misto Pri Alp Arslani 1063 1072 i Melik shahu I 1072 1092 seldzhuki zavoyuvali Virmeniyu majzhe vsyu Malu Aziyu a potim Siriyu i Palestinu 1073 roku bulo zdobuto Yerusalim Pislya ovolodinnya Gruziyeyu Shirvanom i Maverannahrom yihni praviteli stali vasalami seldzhuckih sultaniv Najbilshoyi vijskovo politichnoyi mogutnosti Velika Seldzhucka imperiya dosyagla pri Melik shahu Yevropa v 1092Zanepad Z kincya XI stolittya Seldzhucka imperiya stala hilitisya do zanepadu Osnovnoyu prichinoyu zanepadu stali pershij hrestovij pohid cherez yakogo imperiya vtratila Gruziyu Shirvan priberezhni chastini Maloyi Aziyi chastina Siriyi ta Palestinu zrostannya feodalnoyi rozdroblenosti i separatistski pragnennya vasaliv Pri Togrul Bek buli vidileni veliki nadili chlenam Seldzhuckogo rodu deyaki z yakih z chasom peretvorilisya na faktichno samostijni sultanati Kermanskij 1041 1187 Sirijskij 1074 1117 Konijskij abo Rumskij 1077 1307 Po smerti Melik shaha Velika Seldzhucka imperiya bula ohoplena mizhusobicyami sultanskij prestol poslidovno perehodiv vid odnogo sina Melik shaha do inshogo Mahmudu 1092 1094 Barkiyaruku 1094 1104 Melik shahu II 1104 1105 i Muhammedu 1105 1118 dovodilosya borotisya ne tilki zi znattyu ale i z ruhom ismayilitiv U 1118 roci sultanat buv rozdilenij mizh sinom Muhammeda Mahmudom i jogo dyadkom Sandzharom Pershomu distavsya Irakskij sultanat Zahidnij Iran Irak i Azerbajdzhan zi stoliceyu v misti Hamadan drugomu Horasan Horezm i Maverannahr zi stoliceyu v misti Merv Znishennya Pislya vtorgnennya v Serednyu Aziyu karakitayiv vsi oblasti na shid i pivnich vid Amudar yi buli vtracheni dlya Seldzhuckoyi imperiyi U 1153 roci povstali oguzi sho kochuvali poblizu mista Balha yaki rozbili vijsko Sandzhara i vzyali v polon jogo samogo slidom za tim Balhski oguzi piddali spustoshennyu Horasan Zavoyuvannya Horezm shaha Tekesha poklali kraj Irakskomu sultanatu Ostannij zalishok imperiyi sho rozpalasya Ionijskij sultanat proisnuvav do pochatku 14 stolittya UstrijVishu politichnu sudovu vijskovu vladu mav sultan yakij nichim ne obmezhuvavsya Drugoyu osoboyu v derzhavi vvazhavsya vizir Jogo robochim organom buv Velikij divan sho skladavsya z Malih divaniv divan i tugra ve insha divan i istifa takozh nazivavsya divan i zimam ve istifa divan i shraf ve memalik divan i arz Osnovnim zavdannyam divan i tugra ve insha bula pidgotovka tekstiv nakaziv sultana inshih dokumentiv sho mali derzhavne znachennya vedennya diplomatichnogo listuvannya listuvannya z volodaryami vasalnih derzhav z gubernatorami provincij i t d Dokumenti nabuvali zakonnoyi sili pislya togo yak skriplyuvalisya pechatkoyu tugroyu sultana Ochilnik cogo divanu vodnochas buv trimachem ciyeyi pechatki Divan i istifa zajmavsya finansovimi pitannyami viv oblik dohodiv i vitrat derzhavi skladav byudzhet Mav shiroko rozgaluzhenij aparat u vilajyetah provinciyah priznachennyam yakogo bulo zabezpechennya zboru podatkiv u vstanovleni termini ta u viznachenih dlya kozhnogo vilajyetu rozmirah Predstavnikom divana vvilajyetah buv myustevfi U jogo rozporyadzhenni buli zbirachi podatkiv amili Takozh cejdivan vidpovidav za karbuvannya zolotih sribnih ta midnih monet iz zobrazhennyam leva ta soncya Divan i shraf ve memalik zdijsnyuvav kontrol za diyalnistyu derzhavnih posadovih osib u stolici i navit u palaci ta u vilajyetah Takozh zdijsnyuvav zbir informaciyi shodo vnutrishnopolitichnogo stanovisha Na choli cogo divanu stoyav mushrif Osnovnimi funkciyami divan i arzi buv oblik skladu vijsk rozrahunok ta viplata platni postijnij armiyi zabezpechennya yiyi ozbroyennyam sporyadzhennyam obmundiruvannyam harchami furazhem dlya konej tosho Divan ne zdijsnyuvav komandnih funkcij ne brav uchasti u virishenni pitan zastosuvannya zbrojnih sil Vin vidpovidav za yihnij stan Z ciyeyu metoyu divan i arz povinen buv zdijsnyuvati regulyarne inspektuvannya armiyi provedennya oglyadiv i paradiv Derzhava podilyalasya na vilajyeti tochna kilkist yakih nevidomo oskilki postijno zminyuvalasya nacholiyakih stoyali amidi namisniki Vasalni derzhavi prodovzhuvali ocholyuvati vlasni volodari Vtim priznachavsya specialnij chinovnik shodo naglyadu za nimi NaselennyaMovi perska oficijna i mova sud osnovna literaturna rozmovna mova arabska mova religiyi ta filosofiyi oguzka mova vijskovoyi ta pravlyachoyi eliti EkonomikaBuli rozvineni zemlerobstvo skotarstvo remisnictvo torgivlya Silskogospodarske virobnictvo osnovna chastka v yakomu pripadala na osile naselennya zabezpechuvalo imperiyu vsima neobhidnimi vidami produktiv Viroblyali tkanini nasampered iz bavovni odyag vzuttya virobi z metalu zokrema zbroyu Bulo rozvinene goncharstvo Osoblivih uspihiv remisniki domoglisya u vigotovlenni kahliv yakimi ozdobleni bagato pam yatok seldzhukskoyi arhitekturi Nabuli rozvitku rizblennya po kamenyui yuvelirna sprava KulturaOmar Hayam U 1074 1075 rokah bulo zibrano dlya budivnictva observatoriyi v Isfagani najkrashih matematikiv ta astronomiv svogo chasu U 1079 roci bulo prijnyato kalendar vidomij v podalshomu yak perskij de novij rik vidrahovuvavsya vid vesnyanogo rivnodennya Protyagom 33 richnogo ciklu 8 rokiv bulo visokosnim Cej kalendar viyavivsya bilsh tochnim nizh yulianskij sho todi zastosovuvavsya v Yevropi Dosi cej kalendar z urahuvannyam porivnyano nevelikih vipravlen vnesenih do nogo protyagom majzhe desyati stolit vikoristovuyetsya v Irani ta Afganistani Znachnim bulo medrese Nizamijye v Bagdadi Chashka iz tyurkom sokolnikom Piala z mislivcyami Sribnij zhban Lev kadilnicya Voyin z mechem Portret chlena dinastiyi Bashta Turgul Mavzolej Alaviyan Mechet Ebula Usipalnicya HatumaVeliki SeldzhukiVelikimi Seldzhukami buli Togrul bek 1038 63 Alp Arslan 1063 72 Melik shah I 1072 92 Mahmud 1092 94 Barkiyaruk 1094 1104 Melik shah II 1104 1105 Muhammed 1105 18 Sandzhar 1118 57 Im ya Roki pravlinnya PrimitkiTogrul bek 1038 1063 Razom zi svoyim bratom Chagri bekom ocholyuvav seldzhucke ob yednannya kochovih oguziv turkmen Spochatku sluzhiv v armiyi tyurkskoyi derzhavi pislya rozgromu yakoyi zakripivsya v Horezmi Zvidti v 1028 zrobiv zavoyuvannya Merva i Nishapura de v 1038 koronuvavsya sultanom Do cogo chasu jogo derzhava vklyuchala v sebe takozh Buharu Balh i Gazni V 1040 roci v bitvi pri Dandanakani Togrul bek rozgromiv vijsko sultana Masuda Gaznevi mizh 1040 i 1055 zavoyuvav Horezm veliku chastinu Iranu Azerbajdzhan Irak v 1049 pochav zavoyuvannya Virmeniyi U 1055 roku zahopiv Bagdad i do 1058 roku praviv Irakom Abbasidskij halif al Kayim buv zmushenij dati Togrul beku titul sultana a potim carya Shodu i Zahodu Alp Arslan 1063 1072 Alp Arslan buv duzhe silnoyu i smilivoyu lyudinoyu Vin takozh vidriznyavsya blagorodstvom i blagochestyam Vin viv asketichnij sposib zhittya i jomu buli pritamanni prostij smak i shirist Takozh vin vidriznyavsya velicheznoyu velikodushnistyu i shedristyu po vidnoshennyu do svoyih piddanih rozdavav veliki koshti bidnim i dopomagav nuzhdennim Razom z tim vin buv duzhe suvorim do sluzhbovcyam svoyeyi derzhavi i yaksho diznavavsya sho bud hto z nih buv nespravedlivij z piddanimi to strogo karav v priklad inshim Pislya togo yak Alp Arslan zijshov na prestol vin strativ kolishnogo vizira Tugrulbeka i priznachiv vizirom Nezam Mulka Pri comu sultan praktichno povnistyu peredav v jogo ruki vnutrishnye upravlinnya derzhavoyu a sam zajnyavsya borotboyu proti vnutrishnih i zovnishnih vorogiv molodoyi derzhavi Melik shah I 1072 1092 Na samomu pochatku svogo pravlinnya Melik shah pridushiv zakolot svogo dyadka Kavurda i strativ jogo Pid chas jogo pravlinnya buli zahopleni Pivnichna Siriya i chastina Palestini U 1079 roci vidbuvsya pohid do Gruziyi ta Virmeniyi Krim vijskovoyi diyalnosti Melik shah zajmavsya i vidnovlennyam zrujnovanih i rozorenih pislya vijn i povstan rajoniv prozhivannya jogo piddanih Pri dvori procvitali mistectvo i poeziya a takozh nauka Pri Melik shahu bula provedena reforma kalendarya stvoreni vishi shkoli v Gerati Bagdadi vchenim viyavlyalosya vsilyake zastupnictvo Buduchi ortodoksalnimi sunitami sultani zdijsnyuvali peresliduvannya shiyitiv zokrema ismayilitiv Hasana ibn Sabbaha Sultan buv pohovanij poruch z mogiloyu svogo batka Alp Arslana v Mervi Pislya smerti Melik shaha pochalasya borotba za vladu mizh jogo sinami Mahmud 1092 1094 Po smerti Malik shah I pochavsya shvidkij rozpad imperiyi vidokremivsya Konijskij sultanat Kilich Arslana I potim Sirijskij Tutusha i Kirmanskij U Horezmi stala shvidko posilyuvatisya vasalna dinastiya Anushteginidiv a v Horasani povstav sin Alp Arslana Arslan Argun V umovah rozpadu derzhavi vdova Malik shaha Tarhan hatun zoseredila vladu v svoyih rukah i progolosila sultanom svogo 4 richnogo sina Mahmuda I Tarhan hatun rushila z Bagdadan v Isfahan de znahodivsya sin Malik shaha vid inshoyi druzhini 12 richnij Berkiyaruk Berkiyaruk vtik do Rej i tut buv progoloshenij sultanom U 1093 r vijska Tarhan hatun zaznali porazki pid Barudzherdom a u 1094 r buli ostatochno rozbiti Nevdovzi pomerla Tarhan hatun a potim pomer i Mahmud Prichinoyu smerti malenkogo sultana stala naturalna vispa Barkiyaruk 1094 1104Melik shah II 1104 1105Muhammad 1105 1118Sandzhar 1118 1157 Ostannij predstavnik gilki Velikih Seldzhukiv buv odnim z molodshih siniv Malik shaha I vid nalozhnici rabini Sandzhar brav uchast u vijnah za spadshinu proti Mahmuda I Barkiyaruka Malik shaha II i Muhammada I Z 1097 Sandzhar stav pravitelem bilshoyi chastini Perskoyi imperiyi a jogo stolicya znahodilasya v Nishapuri Nizka praviteliv povstala proti nogo sho prizvelo do rozkolu Velikoyi Seldzhuckoyi imperiyi U 1118 roci po smerti ostannogo zi zvedenih brativ Sandzhara volodinnya Seldzhukiv buli oficijno rozdileni U 1141 roci pochav pohid proti karakitayiv Zahoplenij turkmenami kochovikami v 1153 roci i perebuvav u poloni do 1156 roku koli vin zmig vtekti Nastupnogo roku Sandzhar pomer vid dizenteriyi i buv pohovanij v Mervi PrimitkiA New General Biographical Dictionary Vol 2 Ed Hugh James Rose London 1853 214 Grousset Rene The Empire of the Steppes New Brunswick Rutgers University Press 1988 167 Grousset Rene The Empire of the Steppes New Brunswick Rutgers University Press 1988 159 161 In 1194 Togrul III would succumb to the onslaught of the Khwarizmian Turks who were destined at last to succeed the Seljuks to the empire of the Middle East SIE ta 1961 1976 Savory R M and Roger Savory Introduction to Islamic civilisation Cambridge University Press 1976 82 Black Edwin Banking on Baghdad inside Iraq s 7 000 year history of war profit and conflict John Wiley and sons 2004 38 C E Bosworth Turkish Expansion towards the west in UNESCO HISTORY OF HUMANITY Volume IV titled From the Seventh to the Sixteenth Century UNESCO Publishing Routledge p 391 While the Arabic language retained its primacy in such spheres as law theology and science the culture of the Seljuk court and secular literature within the sultanate became largely Persianized this is seen in the early adoption of Persian epic names by the Seljuk rulers Qubad Kay Khusraw and so on and in the use of Persian as a literary language Turkish must have been essentially a vehicle for everyday speech at this time Concise encyclopedia of languages of the world Ed Keith Brown Sarah Ogilvie Elsevier Ltd 2009 1110 Oghuz Turkic is first represented by Old Anatolian Turkish which was a subordinate written medium until the end of the Seljuk rule SIE ta 1961 1976 Seldzhukidy Dzherela ros Bartold V V Turkestan v epohu mong nashestviya Soch t 1 M 1963 gl 2 3 Gordlevskij V A Gos vo Seldzhukidov M Azii Tr IVAN 1941 t 39 Zahoder B N Horasan i obrazovanie gos va Seldzhukov VI 1945 No 5 6 Yakubovskij A D Seldzhukskoe dvizhenie i turkmeny v XI v IAN SSSR otdelenie obshestv nauk 1937 No 4PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Seldzhucka imperiya