Перевальський район (до 1966 — Комунарський) — колишній район на південному заході Луганської області України. Районний центр — Перевальськ. Район утворений 1939 року. Площа району — 0,8 тис. км² (3 % від території області), після змін 2014 року — 0,72 тис. км² (2,7 %). Населення — 71,4 тис. осіб, станом на 1 серпня 2013 року, в межах території 2013 року.
Перевальський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
ліквідована адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Луганська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | ![]() | ||||
Область: | Луганська область | ||||
Код КОАТУУ: | 4423600000 | ||||
Утворений: | 4 січня 1965 р. | ||||
Населення: | ▼ 63 361 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 722,55 км² | ||||
Густота: | 96,6 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-6441 | ||||
Поштові індекси: | 94300—94344 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Перевальськ | ||||
Міські ради: | 3 | ||||
Селищні ради: | 8 | ||||
Сільські ради: | 4 | ||||
Міста: | 3 | ||||
Смт: | 9 | ||||
Села: | 16 | ||||
Селища: | 7 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Бурбело Сергій Лазарович | ||||
Голова РДА: | Ковтунов Микола Федорович | ||||
Вебсторінка: | Перевальська РДА | ||||
Адреса: | 94300, Луганська область, Перевальськ, вул. Леніна, 38 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
На північному заході район межує з Попаснянським, на півночі — Слов'яносербським, на сході — Лутугинським, на південному сході — Антрацитівським районами Луганської, на південному заході Бахмутським і Шахтарським районами Донецької області.
Природа
Район розташований на південному заході Луганської області України, в межах . Територія району лежить на Донецькому кряжі. Поверхня — підвищена хвиляста лесова рівнина, перевищення висот до 150 м. У районі сильно розвинуті ерозійні процеси, поверхня дуже розчленована долинами річок, балками, ярами.
Корисні копалини: кам'яне вугілля. Його запаси обчислюються десятками мільйонів тонн. Переважну більшість (98,6 %) складає , 1,4 відсотки — коксівне. Крім того, надра району мають поклади пісковиків, також існує велика кількість промислових відходів, накопичених у шахтних териконах та відвалах, які можуть бути використані в будівництві.
Клімат помірно континентальний (посушливе літо та прохолодна зима). Пересічна температура січня -7,5 °C, липня +21,2 °C. Період з температурою понад +10 °C становить 169 днів. Середня норма атмосферних опадів — 500 мм на рік. Максимум припадає на теплий період року. Висота снігового покриву 18-20 см. Район лежить в межах недостатньо вологої, дуже теплої агрокліматичної зони.
Гідрографічна мережа району представлена річками басейну Сіверського Дінця: Лозова з та Біла (притоки Лугані). Річки течуть на північний схід. Для місцевих потреб споруджено Ісаківське водосховище (294 га), 12 ставів із загальною площею водної поверхні 298 га. Запаси поверхневих та підземних вод складають 105 водоймищ (під водою знаходиться 0,75 % площі району). Але за запасами водних ресурсів район належить до недостатньо забезпечених. Напруженим залишається становище з очищенням стічних вод, — за скиданнями забруднених стічних вод район належить до найнеблагонадійніших.
- Ісаківське водосховище
- Дачний став, Кипуче
- Макшеївський водоспад
З ґрунтів найпоширеніші та звичайні, середньо- та малогумусові, середньопотужн. Згідно з технічною документацією оцінки земель по бонітету ґрунту середній показник в районі становить 33 одиниці (по області 40 одиниць).
Рослинність типово степова — типчаково-ковилова, різнотравна, лучно-степова. Загальна площа природних лісів і штучних лісових насаджень — 5,6 тис. га . Серед деревних порід переважають дуб, ясен, берест, клен татарський.
На території району трапляються рослини, занесені до Червоної книги України:
- астрагал крейдолюбний (Astragalus cretophilus), Брянка, ;
- громовик донський (Onosma tanaitica), Брянка, Замківка;
- дельфіній Сергія (Delphinium sergii), Брянка;
- карагана скіфська (Caragana scythica), Артемівськ;
- келерія Талієва (Koeleria talievii), ендемік середньої течії Сіверського Дінця;
- ковила волосиста (Stipa capillata), вузьколиста (Stipa tirsa), дніпровська (Stipa borysthenica), Залеського (Stipa zalesskii), Лессінга (Stipa lessingiana), найкрасивіша (Stipa pulcherrima), пухнастолиста (Stipa dasyphylla) і українська (Stipa ucrainica) — численні популяції в степу;
- пирій ковилолистий (Elytrigia stipifolia);
- півонія тонколиста (Paeonia tenuifolia);
- рябчик малий (Fritillaria meleagroides);
- сон чорніючий (Pulsatilla pratensis);
- тюльпан дібровний (Tulipa quercetorum) і змієлистий (Tulipa ophiophylla), байрачні ліси;
- шафран сітчастий (Crocus reticulatus), звичайна рослина дібров.
- Перевальські ландшафти
- Перевальський заказник
- Степ взимку
- Півонія тонколиста, «воронці»
- Селезнівський парк
Охорона природи
У районі задля збереження природних ландшафтів та окремих об'єктів природи на загальній площі 3523,35 га створені:
- Перевальський заказник — загальнозоологічний заказник місцевого значення на площі 2848,35 га.
- Заказник Міус — ландшафтний заказник місцевого значення на площі 180 га.
- — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Ганнівський ліс — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Ботанічна пам'ятка природи імені Бориса Грінченка — ботанічна пам'ятка природи місцевого значення.
- Селезнівський парк — пам'ятка садово-паркового мистецтва місцевого значення.
Історія
Поблизу села Степанівка виявлено археологічні пам'ятки: курганний комплекс, поховання зрубної та катакомбної культур II тис. до н. е.; пам'ятка бронзової доби — Мергелева гряда.
Першими корінними мешканцями стали запорозькі козаки, які у XVI–XVII століттях облаштували сторожові пікети у Чорнухиному Яру (Чорнухине), Петровому Яру (Петрівка). У середині XVIII століття на козацькі землі імперія поселила слов'яносербські роти, які і заснували тут свої селища.
У 1721 році Бахмутські солевари на чолі з Микитою Вепрейським та Семеном Чирковим знаходять пласти вугілля близько с. Городище. До кінця XIX століття декілька геологічних експедицій досліджують надра краю. У середині XIX ст. діють дрібні вугільні копальні. Тільки з останньої третини XIX ст. розпочався промисловий підйом: будується Катерининська залізниця (1884), металургійний завод ДЮМО в Алчевську (1896), перші шахти № 1-2 на околицях с. Селезнівка — Селезнівський рудник Мсциховського, рудники Юмашева, Конжукова, Толстікова. З 1913 року працює шахта «Перевальська» (тоді Ольговєровський рудник), з 1911 року — шахта імені Артема (Катерининський рудник).
- Степанівський курганний комплекс
- Мергелева гряда
- Першотравнева демонстрація, 1938 рік, Артемівськ
- Шахтарі, герої соцпраці, 1965 рік
- Збройні угруповання донських козаків, 2014 рік
Радянська влада вперше прийшла до району в жовтні 1917 року. За радянської влади будуються нові шахти: імені Сталіна (1935), № 25, 2-біс, по селах створюються комітети незаможників, колгоспи. Стахановський рух підтримали гірники шахт — Леонтій Валейников у вересні 1935 року на шахті ім. Сталіна на вибійному молотку зробив за робочу зміну 8 норм.
Район був у німецькій окупації з липня 1942 року по вересень 1943 року. Близько 22 тис. пішло на фронт і майже половина не повернулася звідти. Сотні були на каторзі у Німеччині.
Перевальський район було утворено 1939 року без визначення районного центру (ця ситуація тривала з 1939 р. до 1956 р.!). 20 лютого 1956 р. Голова Виконкому Ворошилівської райради депутатів трудящих В. Перепелиця та секретар Ворошилівського РК КПУ А. Григор'єв звернулися до центральних органів влади з листом, в якому зазначали, що Ворошилівський район був утворений в 1939 р. без визначення райцентру, але райцентр дислокувався на території м. Ворошиловська. Однак у вересні 1954 р. райком КПУ переїхав до нової будівлі в м. ім. Паризької Комуни. З огляду на це автори листа просили перенести райцентр до м. ім. Паризької Комуни.
Указом Президії Верховної Ради УРСР від 4 січня 1965 року утворено Комунарський район (райцентр Комунарськ). У грудні 1968 року від земель району відійшла частина площі до нового Слов'яносербського району і район отримав назву — Перевальський. У 2014 році Чорнухинська селищна рада передана до складу Попаснянського району.
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 3 міські ради, 8 селищних рад та 4 сільські ради, які об'єднують 36 населених пунктів (3 міста, 9 та 17 сіл і 7 селищ) та підпорядковані . Адміністративний центр — Перевальськ.
№ | Рада | Центр | Інші населені пункти |
---|---|---|---|
Міські | |||
1 | Артемівська | Кипуче (Артемівськ) | |
2 | Зоринська | Зоринськ | Байрачки |
3 | Перевальська | Перевальськ | |
Селищні | |||
4 | Бугаївська | Бугаївка | Городнє, Малокостянтинівка, Троїцьке |
5 | Городищенська | Городище | |
6 | Комісарівська | Комісарівка | Боржиківка, Вергулівка, Депрерадівка |
7 | Михайлівська | Михайлівка | Карпати |
8 | Селезнівська | Селезнівка | Селезнівське, Уткине |
9 | Фащівська | Фащівка | |
10 | Центральна | Центральний | Софіївка |
11 | Ящиківська | Ящикове | |
Сільські | |||
12 | Адріанопільська | Адріанопіль | Тімірязєве |
13 | Малоіванівська | Малоіванівка | Чорногорівка, Новоселівка |
14 | Петрівська | Петрівка | Кам'янка |
15 | Червонопрапорська | Старе | Веселогорівка, Надарівка, Новий, Оленівка, Польове, Степанівка |
Політика
- Будівля Перевальської міськадміністрації
Населення
Станом на 1988 рік, населення району становило 101,1 тис. осіб, з якого міського — 93,0 тис. осіб. На території району 3 міста (Артемівськ, Зоринськ, Перевальськ), 10 селища міського типу (Байрачки, Бугаївка, Городище, Комісарівка, Михайлівка, Селезнівка, Фащівка, Центральний, Чорнухине, Ящикове) та 26 сільських населених пунктів.
Населення становить
- 71 444 (на 1 серпня 2013)
- 82 800 (на 1 січня 2004)
Етнічний склад населення району на 2001 рік був представлений наступним чином:
Етномовний склад сільських та міських рад району (рідна мова населення) за переписом 2001 року, %
російська | українська | білоруська | |
---|---|---|---|
Перевальськ | 89,2 | 10,4 | 0,1 |
Артемівськ | 87,7 | 11,8 | 0,2 |
Зоринськ | 82,7 | 17,0 | 0,1 |
Байрачки | 66,7 | 33,0 | 0,4 |
Бугаївка | 35,1 | 64,5 | 0,1 |
Городище | 97,8 | 2,2 | |
Комісарівка | 56,2 | 43,4 | 0,2 |
Михайлівка | 23,1 | 76,4 | 0,2 |
Селезнівка | 66,4 | 33,3 | |
Фащівка | 91,3 | 8,5 | 0,1 |
Центральний | 53,6 | 45,5 | 0,7 |
Чернухине | 87,4 | 11,7 | 0,0 |
Ящикове | 58,9 | 40,5 | 0,4 |
Андріанопільська сільрада | 15,8 | 83,8 | |
Малоіванівська сільрада | 3,4 | 96,6 | |
Петрівська сільрада | 32,3 | 66,8 | 0,3 |
Червонопрапорська сільрада | 41,3 | 58,3 | 0,4 |
Перевальський район | 76,4 | 23,2 | 0,1 |
Охорона здоров'я
У районі мережу охорони здоров'я представляє на _ ліжок, _ амбулаторії загальної практики сімейної медицини та _ фельдшерсько-акушерських пунктів. Кваліфіковану медичну допомогу надають населенню району _ лікаря, та _ працівників середнього медичного персоналу. За часів УРСР в районі було створено більше 50 лікарняно-профілактичних закладів, з яких 6 лікарень.
Відомі уродженці
У районі народились:
- Колесников Іван Федорович (1887, с. Адріанопіль — 1929) та його брат Колесников Степан Федорович (1879, с. Адріанопіль — 1955) — українські живописці.
- Бабич Лідія Йосипівна (Хинку) (1897, Катеринівка — 1970, Кишинів) — румунська і молдовська оперна співачка (ліричне сопрано) та педагог.
- Радченко Михайло Васильович (1917, с. Адріанопіль — 2002) — Герой Радянського Союзу.
- Стасюк Василь Дмитрович (1913, Катеринівка — 1984) — Герой Радянського Союзу.
- Щербань Володимир Петрович (1950, Артемівськ) — український політик.
- Песоцький Микола Федорович (1956, с. Ящикове) — український політик.
- Поклонська Наталія Володимирівна (1980, с. Михайлівка) — українська колаборантка, російський політик та державний діяч.
- Лідія Бабич
- Володимир Щербань перший ліворуч
- Наталя Поклонська
Економіка
За радянських часів в господарстві району провідне місце належало вугільній промисловості. Провідні галузі економіки та їх питома вага у валовій продукції:
- промисловість — 58,5 %;
- сільське господарство — 24,5 %;
- транспорт та зв'язок 1,3 %;
- будівництво — 1,2 %
- торгівля та громадське харчування — 14,5 %.
Асортимент місцевої продукції: вугілля, агломероване вугілля, стальне та чавунне литво, зварні металоконструкції, крани, , ковбасні вироби, хлібобулочні вироби, макаронні вироби, борошно, олія, масло тваринне, яєчний порошок, м'ясо, м'ясо птиці, молоко, яйце, зерно, соняшник.
Промисловість
Основними галузями промисловості за радянських часів виступали:
- вугільна — шахти «Україна» і «Перевальська» в Перевальську, імені С. В. Косіора в Чорнухиному, імені Артема в Артемівську;
- машинобудівна — (Комісарівка), ;
- будівельних матеріалів — ;
- легка — ;
- харчова — Перевальський пивоварний завод і м'ясокомбінат.
- Шахта імені Артема, 1966 рік
- Копер шахти №10
- Терикон
Сільське господарство
Земельні ресурси району
Земельні ресурси району (станом на 1986 рік):
- придатні для сільськогосподарського обробітку землі — 48 тис. га (60,7 %),
- орні землі — 30 тис. га (38 %),
- багаторічні насадження — 1,6 тис. га (1,9 %),
- землі, що постійно використовуються під пасовища і сіножаті — (17,8 %);
- землі, зайняті лісами — 10,5 тис. га (13 %);
- інше — 33 тис. га (39.3 %).
За радянських часів спеціалізацією рослинницької галузі сільського господарства району було вирощування зернових (озима пшениця, ячмінь, кукурудза) та овочевих культур (помідори, огірки), багаторічних трав. Тваринницька галузь спеціалізувалась на вирощуванні пташиного м'яса та яєць (птахівництво, скотарство м'ясного напряму). У 1980-х роках на землях району господарювало 10 радгоспів, у тому числі 2 птахофабрики, 2 птахорадгоспи, 3 птахоплемрадгоспи, райсільгосптехніка, райсільгоспхімія.
Сфера послуг
Поштові послуги в районі надає Перевальська дирекція поштового вузла зв'язку, яка є філією українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта». До її складу входять 27 відділень зв'язку.
Послуги електрозв'язку в районі надає ВАТ «Укртелеком» (послуги телеграфного, міжміського, міжнародного, міського та сільського зв'язку дротового мовлення). Забезпеченість населення телефонними номерами — 17 одиниць на 100 сімей.
Транспорт
Райцентр Перевальськ розташовується за 45 км від обласного центру, міста Луганськ. Залізничні станції: Комунарськ, Кипуча, Мануйлівка, Баронська, Овраги, Депрерадівка, Боржиківка (імені Крючкова О. М.), Фащівка, Чорнухине.
Усього залізничних колій — 95,8 км (Луганськ—Дебальцеве, Дебальцеве—Куп'янськ, Дебальцеве—Звірове).
- Залізнична станція «Комунарськ»
- Залізнична станція «Кипуча»
- Електрифікована двоколійна залізниця
Автомобільні шляхи (станом на 1990 рік) — 289 км, з яких майже всі з твердим покриттям. Районом проходить низка важливих автошляхів, серед них E40М03 та E50М04. Усі автошляхи району поділяються за значимістю на:
- загальнодержавного значення — 41,3 км,
- місцевого значення — 223,5 км, в тому числі
- територіальні — 17,4 км,
- районні — 137,3 км,
- сільські — 68,8 км.
Кількість автомобільних мостів — 25 (загальною довжиною 501 м), в тому числі 2 шляхопроводи (43,39 м), 2 територіальні (103 м), 15 районних (197 м) та 5 сільських мостів (86 м).
З 1962 року по 2008 рік існувала тролейбусна лінія Алчевськ — Перевальськ (9,8 км), яка, окрім міжміських перевезень, виконувала функції міського транспорту Перевальська.
Культура
У районному центрі створено і функціонує , , _ центрів культури і дозвілля, клубних закладів (за часів УРСР 4 палаци, 7 будинків культури та 22 клуби), _ школи-мистецтв, _ бібліотек (за часів УРСР 31), за часів УРСР діяв кінотеатр та 16 кіноустановок.
- Музей Грінченка, Михайлівка
- Палац Мсциховського, Селезнівка
- Будинок культури ім. Леніна в Кипучому
У смт Михайлівка впродовж 1887—1894 років у школі, відкритій 1878 року на кошти українського педагога Христини Алчевської, працював учителем український письменник, філолог і етнограф Борис Грінченко. У селі створено Народний меморіально-літературний музей Бориса Грінченка.
Освіта
За радянських часів у районі було створено Перевальський вечірній гірничий технікум, 5 професійно-технічні училища (Перевальськ, Комісарівка). Середню і спеціальну освіту надавали 38 загальноосвітніх шкіл, 2 музичні і 2 спортивні школи.
ЗМІ
Місцеве телебачення «Телесело» виходить в ефір 2 рази на тиждень по 20 хвилин.
Місцевого радіомовлення в районі немає.
Районна газета від 1941 року виходить щотижня тиражем 7200 екземплярів (видавці та засновники — Перевальська районна рада та трудовий колектив редакції). З 1954 року виходила газета шахти імені Артема в Артемівську — «Артемовець», що за часів незалежності змінила назву на «Артемовські зорі».
- Передовиця газети «Артемовець»
- Передовиця газети «Артемовські зорі»
Релігія
Див. також
Примітки
- Розпорядження Президента України від 29 вересня 2014 року № 1050/2014-рп «Про звільнення М.Ковтунова з посади голови Перевальської районної державної адміністрації Луганської області»
- Лукашик М. Ф. Перевальський район // Українська радянська енциклопедія : у 12 т. / гол. ред. М. П. Бажан ; редкол.: О. К. Антонов та ін. — 2-ге вид. — К. : Головна редакція УРЕ, 1974–1985.
- ГЕУ, 1993, с. 17.
- (рос.) Организация охраны растений Луганской области, занесенных в Красную книгу Украины. Методические указания. — Луганск, 1992.
- Гайко Г., 2009.
- Адміністративно-територіальний устрій Перевальського району на сайті Верховної Ради України
- Дністрянський М. С. Етнополітична географія України. Львів: Літопис, 2006. С.465.
- . Архів оригіналу за 18 вересня 2016. Процитовано 19 серпня 2015.
- . Архів оригіналу за 8 грудня 2015. Процитовано 13 серпня 2019.
- . Архів оригіналу за 12 серпня 2013. Процитовано 19 липня 2013.
- . Архів оригіналу за 20 грудня 2013. Процитовано 13 серпня 2019.
Література
- Максименко В. О. Перевальський район // Географічна енциклопедія України : [у 3 т.] / редкол.: О. М. Маринич (відповід. ред.) та ін. — К. : ДП «Всеукраїнське державне спеціалізоване видавництво „Українська енциклопедія“ імені М. П. Бажана», 1993. — Т. 3 : П – Я. — 480 с. — 33 000 екз. — .
- Перевальський район // Історія міст і сіл Української РСР. Луганська область. — К. : Головна редакція УРЕ АН УРСР, 1968. — 939 с. — 15 000 прим.
- Гайко Г., Білецький В., Мікось Т., Хмура Я. Гірництво й підземні споруди в Україні та Польщі (нариси з історії). — Д. : УКЦентр, Донецьке відділення НТШ, «Редакція гірничої енциклопедії», 2009. — 296 с.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Перевальський район |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Perevalskij rajon do 1966 Komunarskij kolishnij rajon na pivdennomu zahodi Luganskoyi oblasti Ukrayini Rajonnij centr Perevalsk Rajon utvorenij 1939 roku Plosha rajonu 0 8 tis km 3 vid teritoriyi oblasti pislya zmin 2014 roku 0 72 tis km 2 7 Naselennya 71 4 tis osib stanom na 1 serpnya 2013 roku v mezhah teritoriyi 2013 roku Perevalskij rajonlikvidovana administrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Luganska oblastOsnovni daniKrayina SRSR URSR UkrayinaOblast Luganska oblastKod KOATUU 4423600000Utvorenij 4 sichnya 1965 r Naselennya 63 361 na 1 01 2019 Plosha 722 55 km Gustota 96 6 osib km Tel kod 380 6441Poshtovi indeksi 94300 94344Naseleni punkti ta radiRajonnij centr PerevalskMiski radi 3Selishni radi 8Silski radi 4Mista 3Smt 9Sela 16Selisha 7Mapa rajonuRajonna vladaGolova radi Burbelo Sergij LazarovichGolova RDA Kovtunov Mikola FedorovichVebstorinka Perevalska RDAAdresa 94300 Luganska oblast Perevalsk vul Lenina 38MapaPerevalskij rajon u Vikishovishi Na pivnichnomu zahodi rajon mezhuye z Popasnyanskim na pivnochi Slov yanoserbskim na shodi Lutuginskim na pivdennomu shodi Antracitivskim rajonami Luganskoyi na pivdennomu zahodi Bahmutskim i Shahtarskim rajonami Doneckoyi oblasti PrirodaRajon roztashovanij na pivdennomu zahodi Luganskoyi oblasti Ukrayini v mezhah Teritoriya rajonu lezhit na Doneckomu kryazhi Poverhnya pidvishena hvilyasta lesova rivnina perevishennya visot do 150 m U rajoni silno rozvinuti erozijni procesi poverhnya duzhe rozchlenovana dolinami richok balkami yarami Korisni kopalini kam yane vugillya Jogo zapasi obchislyuyutsya desyatkami miljoniv tonn Perevazhnu bilshist 98 6 skladaye 1 4 vidsotki koksivne Krim togo nadra rajonu mayut pokladi piskovikiv takozh isnuye velika kilkist promislovih vidhodiv nakopichenih u shahtnih terikonah ta vidvalah yaki mozhut buti vikoristani v budivnictvi Klimat pomirno kontinentalnij posushlive lito ta proholodna zima Peresichna temperatura sichnya 7 5 C lipnya 21 2 C Period z temperaturoyu ponad 10 C stanovit 169 dniv Serednya norma atmosfernih opadiv 500 mm na rik Maksimum pripadaye na teplij period roku Visota snigovogo pokrivu 18 20 sm Rajon lezhit v mezhah nedostatno vologoyi duzhe teployi agroklimatichnoyi zoni Gidrografichna merezha rajonu predstavlena richkami basejnu Siverskogo Dincya Lozova z ta Bila pritoki Lugani Richki techut na pivnichnij shid Dlya miscevih potreb sporudzheno Isakivske vodoshovishe 294 ga 12 staviv iz zagalnoyu plosheyu vodnoyi poverhni 298 ga Zapasi poverhnevih ta pidzemnih vod skladayut 105 vodojmish pid vodoyu znahoditsya 0 75 ploshi rajonu Ale za zapasami vodnih resursiv rajon nalezhit do nedostatno zabezpechenih Napruzhenim zalishayetsya stanovishe z ochishennyam stichnih vod za skidannyami zabrudnenih stichnih vod rajon nalezhit do najneblagonadijnishih Isakivske vodoshovishe Dachnij stav Kipuche Maksheyivskij vodospad Z gruntiv najposhirenishi ta zvichajni seredno ta malogumusovi serednopotuzhn Zgidno z tehnichnoyu dokumentaciyeyu ocinki zemel po bonitetu gruntu serednij pokaznik v rajoni stanovit 33 odinici po oblasti 40 odinic Roslinnist tipovo stepova tipchakovo kovilova riznotravna luchno stepova Zagalna plosha prirodnih lisiv i shtuchnih lisovih nasadzhen 5 6 tis ga Sered derevnih porid perevazhayut dub yasen berest klen tatarskij Na teritoriyi rajonu traplyayutsya roslini zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini astragal krejdolyubnij Astragalus cretophilus Bryanka gromovik donskij Onosma tanaitica Bryanka Zamkivka delfinij Sergiya Delphinium sergii Bryanka karagana skifska Caragana scythica Artemivsk keleriya Taliyeva Koeleria talievii endemik serednoyi techiyi Siverskogo Dincya kovila volosista Stipa capillata vuzkolista Stipa tirsa dniprovska Stipa borysthenica Zaleskogo Stipa zalesskii Lessinga Stipa lessingiana najkrasivisha Stipa pulcherrima puhnastolista Stipa dasyphylla i ukrayinska Stipa ucrainica chislenni populyaciyi v stepu pirij kovilolistij Elytrigia stipifolia pivoniya tonkolista Paeonia tenuifolia ryabchik malij Fritillaria meleagroides son chorniyuchij Pulsatilla pratensis tyulpan dibrovnij Tulipa quercetorum i zmiyelistij Tulipa ophiophylla bajrachni lisi shafran sitchastij Crocus reticulatus zvichajna roslina dibrov Perevalski landshafti Perevalskij zakaznik Step vzimku Pivoniya tonkolista voronci Seleznivskij park Ohorona prirodi U rajoni zadlya zberezhennya prirodnih landshaftiv ta okremih ob yektiv prirodi na zagalnij ploshi 3523 35 ga stvoreni Perevalskij zakaznik zagalnozoologichnij zakaznik miscevogo znachennya na ploshi 2848 35 ga Zakaznik Mius landshaftnij zakaznik miscevogo znachennya na ploshi 180 ga botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Gannivskij lis botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Botanichna pam yatka prirodi imeni Borisa Grinchenka botanichna pam yatka prirodi miscevogo znachennya Seleznivskij park pam yatka sadovo parkovogo mistectva miscevogo znachennya IstoriyaPoblizu sela Stepanivka viyavleno arheologichni pam yatki kurgannij kompleks pohovannya zrubnoyi ta katakombnoyi kultur II tis do n e pam yatka bronzovoyi dobi Mergeleva gryada Pershimi korinnimi meshkancyami stali zaporozki kozaki yaki u XVI XVII stolittyah oblashtuvali storozhovi piketi u Chornuhinomu Yaru Chornuhine Petrovomu Yaru Petrivka U seredini XVIII stolittya na kozacki zemli imperiya poselila slov yanoserbski roti yaki i zasnuvali tut svoyi selisha U 1721 roci Bahmutski solevari na choli z Mikitoyu Veprejskim ta Semenom Chirkovim znahodyat plasti vugillya blizko s Gorodishe Do kincya XIX stolittya dekilka geologichnih ekspedicij doslidzhuyut nadra krayu U seredini XIX st diyut dribni vugilni kopalni Tilki z ostannoyi tretini XIX st rozpochavsya promislovij pidjom buduyetsya Katerininska zaliznicya 1884 metalurgijnij zavod DYuMO v Alchevsku 1896 pershi shahti 1 2 na okolicyah s Seleznivka Seleznivskij rudnik Mscihovskogo rudniki Yumasheva Konzhukova Tolstikova Z 1913 roku pracyuye shahta Perevalska todi Olgovyerovskij rudnik z 1911 roku shahta imeni Artema Katerininskij rudnik Stepanivskij kurgannij kompleks Mergeleva gryada Pershotravneva demonstraciya 1938 rik Artemivsk Shahtari geroyi socpraci 1965 rik Zbrojni ugrupovannya donskih kozakiv 2014 rik Radyanska vlada vpershe prijshla do rajonu v zhovtni 1917 roku Za radyanskoyi vladi buduyutsya novi shahti imeni Stalina 1935 25 2 bis po selah stvoryuyutsya komiteti nezamozhnikiv kolgospi Stahanovskij ruh pidtrimali girniki shaht Leontij Valejnikov u veresni 1935 roku na shahti im Stalina na vibijnomu molotku zrobiv za robochu zminu 8 norm Rajon buv u nimeckij okupaciyi z lipnya 1942 roku po veresen 1943 roku Blizko 22 tis pishlo na front i majzhe polovina ne povernulasya zvidti Sotni buli na katorzi u Nimechchini Perevalskij rajon bulo utvoreno 1939 roku bez viznachennya rajonnogo centru cya situaciya trivala z 1939 r do 1956 r 20 lyutogo 1956 r Golova Vikonkomu Voroshilivskoyi rajradi deputativ trudyashih V Perepelicya ta sekretar Voroshilivskogo RK KPU A Grigor yev zvernulisya do centralnih organiv vladi z listom v yakomu zaznachali sho Voroshilivskij rajon buv utvorenij v 1939 r bez viznachennya rajcentru ale rajcentr dislokuvavsya na teritoriyi m Voroshilovska Odnak u veresni 1954 r rajkom KPU pereyihav do novoyi budivli v m im Parizkoyi Komuni Z oglyadu na ce avtori lista prosili perenesti rajcentr do m im Parizkoyi Komuni Ukazom Prezidiyi Verhovnoyi Radi URSR vid 4 sichnya 1965 roku utvoreno Komunarskij rajon rajcentr Komunarsk U grudni 1968 roku vid zemel rajonu vidijshla chastina ploshi do novogo Slov yanoserbskogo rajonu i rajon otrimav nazvu Perevalskij U 2014 roci Chornuhinska selishna rada peredana do skladu Popasnyanskogo rajonu Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Perevalskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 3 miski radi 8 selishnih rad ta 4 silski radi yaki ob yednuyut 36 naselenih punktiv 3 mista 9 ta 17 sil i 7 selish ta pidporyadkovani Administrativnij centr Perevalsk Rada Centr Inshi naseleni punktiMiski1 Artemivska Kipuche Artemivsk 2 Zorinska Zorinsk Bajrachki3 Perevalska PerevalskSelishni4 Bugayivska Bugayivka Gorodnye Malokostyantinivka Troyicke5 Gorodishenska Gorodishe6 Komisarivska Komisarivka Borzhikivka Vergulivka Depreradivka7 Mihajlivska Mihajlivka Karpati8 Seleznivska Seleznivka Seleznivske Utkine9 Fashivska Fashivka10 Centralna Centralnij Sofiyivka11 Yashikivska YashikoveSilski12 Adrianopilska Adrianopil Timiryazyeve13 Maloivanivska Maloivanivka Chornogorivka Novoselivka14 Petrivska Petrivka Kam yanka15 Chervonopraporska Stare Veselogorivka Nadarivka Novij Olenivka Polove StepanivkaPolitikaBudivlya Perevalskoyi miskadministraciyiNaselennyaStanom na 1988 rik naselennya rajonu stanovilo 101 1 tis osib z yakogo miskogo 93 0 tis osib Na teritoriyi rajonu 3 mista Artemivsk Zorinsk Perevalsk 10 selisha miskogo tipu Bajrachki Bugayivka Gorodishe Komisarivka Mihajlivka Seleznivka Fashivka Centralnij Chornuhine Yashikove ta 26 silskih naselenih punktiv Naselennya stanovit 71 444 na 1 serpnya 2013 82 800 na 1 sichnya 2004 Etnichnij sklad naselennya rajonu na 2001 rik buv predstavlenij nastupnim chinom ukrayinci 56 7 rosiyani 40 6 bilorusi 1 1 inshi nacionalnosti 1 6 Etnomovnij sklad silskih ta miskih rad rajonu ridna mova naselennya za perepisom 2001 roku Etnomovnij sklad silskih ta miskih rad rajonu ridna mova naselennya za perepisom 2001 roku rosijska ukrayinska biloruskaPerevalsk 89 2 10 4 0 1Artemivsk 87 7 11 8 0 2Zorinsk 82 7 17 0 0 1Bajrachki 66 7 33 0 0 4Bugayivka 35 1 64 5 0 1Gorodishe 97 8 2 2Komisarivka 56 2 43 4 0 2Mihajlivka 23 1 76 4 0 2Seleznivka 66 4 33 3Fashivka 91 3 8 5 0 1Centralnij 53 6 45 5 0 7Chernuhine 87 4 11 7 0 0Yashikove 58 9 40 5 0 4Andrianopilska silrada 15 8 83 8Maloivanivska silrada 3 4 96 6Petrivska silrada 32 3 66 8 0 3Chervonopraporska silrada 41 3 58 3 0 4Perevalskij rajon 76 4 23 2 0 1Ohorona zdorov ya U rajoni merezhu ohoroni zdorov ya predstavlyaye na lizhok ambulatoriyi zagalnoyi praktiki simejnoyi medicini ta feldshersko akusherskih punktiv Kvalifikovanu medichnu dopomogu nadayut naselennyu rajonu likarya ta pracivnikiv serednogo medichnogo personalu Za chasiv URSR v rajoni bulo stvoreno bilshe 50 likarnyano profilaktichnih zakladiv z yakih 6 likaren Vidomi urodzhenci U rajoni narodilis Kolesnikov Ivan Fedorovich 1887 s Adrianopil 1929 ta jogo brat Kolesnikov Stepan Fedorovich 1879 s Adrianopil 1955 ukrayinski zhivopisci Babich Lidiya Josipivna Hinku 1897 Katerinivka 1970 Kishiniv rumunska i moldovska operna spivachka lirichne soprano ta pedagog Radchenko Mihajlo Vasilovich 1917 s Adrianopil 2002 Geroj Radyanskogo Soyuzu Stasyuk Vasil Dmitrovich 1913 Katerinivka 1984 Geroj Radyanskogo Soyuzu Sherban Volodimir Petrovich 1950 Artemivsk ukrayinskij politik Pesockij Mikola Fedorovich 1956 s Yashikove ukrayinskij politik Poklonska Nataliya Volodimirivna 1980 s Mihajlivka ukrayinska kolaborantka rosijskij politik ta derzhavnij diyach Lidiya Babich Volodimir Sherban pershij livoruch Natalya Poklonska Div takozh Kategoriya Personaliyi Perevalskij rajonEkonomikaZa radyanskih chasiv v gospodarstvi rajonu providne misce nalezhalo vugilnij promislovosti Providni galuzi ekonomiki ta yih pitoma vaga u valovij produkciyi promislovist 58 5 silske gospodarstvo 24 5 transport ta zv yazok 1 3 budivnictvo 1 2 torgivlya ta gromadske harchuvannya 14 5 Asortiment miscevoyi produkciyi vugillya aglomerovane vugillya stalne ta chavunne litvo zvarni metalokonstrukciyi krani kovbasni virobi hlibobulochni virobi makaronni virobi boroshno oliya maslo tvarinne yayechnij poroshok m yaso m yaso ptici moloko yajce zerno sonyashnik Promislovist Osnovnimi galuzyami promislovosti za radyanskih chasiv vistupali vugilna shahti Ukrayina i Perevalska v Perevalsku imeni S V Kosiora v Chornuhinomu imeni Artema v Artemivsku mashinobudivna Komisarivka budivelnih materialiv legka harchova Perevalskij pivovarnij zavod i m yasokombinat Shahta imeni Artema 1966 rik Koper shahti 10 Terikon Silske gospodarstvo Zemelni resursi rajonu Rillya 38 0 Bagatorichni nasadzhennya i pasovisha 19 7 Lisi i chagarniki 13 0 Inshe 39 3 Zemelni resursi rajonu stanom na 1986 rik pridatni dlya silskogospodarskogo obrobitku zemli 48 tis ga 60 7 orni zemli 30 tis ga 38 bagatorichni nasadzhennya 1 6 tis ga 1 9 zemli sho postijno vikoristovuyutsya pid pasovisha i sinozhati 17 8 zemli zajnyati lisami 10 5 tis ga 13 inshe 33 tis ga 39 3 Za radyanskih chasiv specializaciyeyu roslinnickoyi galuzi silskogo gospodarstva rajonu bulo viroshuvannya zernovih ozima pshenicya yachmin kukurudza ta ovochevih kultur pomidori ogirki bagatorichnih trav Tvarinnicka galuz specializuvalas na viroshuvanni ptashinogo m yasa ta yayec ptahivnictvo skotarstvo m yasnogo napryamu U 1980 h rokah na zemlyah rajonu gospodaryuvalo 10 radgospiv u tomu chisli 2 ptahofabriki 2 ptahoradgospi 3 ptahoplemradgospi rajsilgosptehnika rajsilgosphimiya Sfera poslug Poshtovi poslugi v rajoni nadaye Perevalska direkciya poshtovogo vuzla zv yazku yaka ye filiyeyu ukrayinskogo derzhavnogo pidpriyemstva poshtovogo zv yazku Ukrposhta Do yiyi skladu vhodyat 27 viddilen zv yazku Poslugi elektrozv yazku v rajoni nadaye VAT Ukrtelekom poslugi telegrafnogo mizhmiskogo mizhnarodnogo miskogo ta silskogo zv yazku drotovogo movlennya Zabezpechenist naselennya telefonnimi nomerami 17 odinic na 100 simej TransportRajcentr Perevalsk roztashovuyetsya za 45 km vid oblasnogo centru mista Lugansk Zaliznichni stanciyi Komunarsk Kipucha Manujlivka Baronska Ovragi Depreradivka Borzhikivka imeni Kryuchkova O M Fashivka Chornuhine Usogo zaliznichnih kolij 95 8 km Lugansk Debalceve Debalceve Kup yansk Debalceve Zvirove Zaliznichna stanciya Komunarsk Zaliznichna stanciya Kipucha Elektrifikovana dvokolijna zaliznicya Avtomobilni shlyahi stanom na 1990 rik 289 km z yakih majzhe vsi z tverdim pokrittyam Rajonom prohodit nizka vazhlivih avtoshlyahiv sered nih E40M03 ta E50M04 Usi avtoshlyahi rajonu podilyayutsya za znachimistyu na zagalnoderzhavnogo znachennya 41 3 km miscevogo znachennya 223 5 km v tomu chisli teritorialni 17 4 km rajonni 137 3 km silski 68 8 km Kilkist avtomobilnih mostiv 25 zagalnoyu dovzhinoyu 501 m v tomu chisli 2 shlyahoprovodi 43 39 m 2 teritorialni 103 m 15 rajonnih 197 m ta 5 silskih mostiv 86 m Z 1962 roku po 2008 rik isnuvala trolejbusna liniya Alchevsk Perevalsk 9 8 km yaka okrim mizhmiskih perevezen vikonuvala funkciyi miskogo transportu Perevalska KulturaU rajonnomu centri stvoreno i funkcionuye centriv kulturi i dozvillya klubnih zakladiv za chasiv URSR 4 palaci 7 budinkiv kulturi ta 22 klubi shkoli mistectv bibliotek za chasiv URSR 31 za chasiv URSR diyav kinoteatr ta 16 kinoustanovok Muzej Grinchenka Mihajlivka Palac Mscihovskogo Seleznivka Budinok kulturi im Lenina v Kipuchomu U smt Mihajlivka vprodovzh 1887 1894 rokiv u shkoli vidkritij 1878 roku na koshti ukrayinskogo pedagoga Hristini Alchevskoyi pracyuvav uchitelem ukrayinskij pismennik filolog i etnograf Boris Grinchenko U seli stvoreno Narodnij memorialno literaturnij muzej Borisa Grinchenka Div takozh Osvita Za radyanskih chasiv u rajoni bulo stvoreno Perevalskij vechirnij girnichij tehnikum 5 profesijno tehnichni uchilisha Perevalsk Komisarivka Serednyu i specialnu osvitu nadavali 38 zagalnoosvitnih shkil 2 muzichni i 2 sportivni shkoli ZMI Misceve telebachennya Teleselo vihodit v efir 2 razi na tizhden po 20 hvilin Miscevogo radiomovlennya v rajoni nemaye Rajonna gazeta vid 1941 roku vihodit shotizhnya tirazhem 7200 ekzemplyariv vidavci ta zasnovniki Perevalska rajonna rada ta trudovij kolektiv redakciyi Z 1954 roku vihodila gazeta shahti imeni Artema v Artemivsku Artemovec sho za chasiv nezalezhnosti zminila nazvu na Artemovski zori Peredovicya gazeti Artemovec Peredovicya gazeti Artemovski zori ReligiyaDiv takozhAntracitivskij rajon Bahmutskij rajon Lutuginskij rajon Popasnyanskij rajon Slov yanoserbskij rajon Shahtarskij rajon Alchevsk Bryanka Debalceve KadiyivkaPrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 29 veresnya 2014 roku 1050 2014 rp Pro zvilnennya M Kovtunova z posadi golovi Perevalskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Luganskoyi oblasti Lukashik M F Perevalskij rajon Ukrayinska radyanska enciklopediya u 12 t gol red M P Bazhan redkol O K Antonov ta in 2 ge vid K Golovna redakciya URE 1974 1985 GEU 1993 s 17 ros Organizaciya ohrany rastenij Luganskoj oblasti zanesennyh v Krasnuyu knigu Ukrainy Metodicheskie ukazaniya Lugansk 1992 Gajko G 2009 Administrativno teritorialnij ustrij Perevalskogo rajonu na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Dnistryanskij M S Etnopolitichna geografiya Ukrayini Lviv Litopis 2006 S 465 Arhiv originalu za 18 veresnya 2016 Procitovano 19 serpnya 2015 Arhiv originalu za 8 grudnya 2015 Procitovano 13 serpnya 2019 Arhiv originalu za 12 serpnya 2013 Procitovano 19 lipnya 2013 Arhiv originalu za 20 grudnya 2013 Procitovano 13 serpnya 2019 LiteraturaMaksimenko V O Perevalskij rajon Geografichna enciklopediya Ukrayini u 3 t redkol O M Marinich vidpovid red ta in K DP Vseukrayinske derzhavne specializovane vidavnictvo Ukrayinska enciklopediya imeni M P Bazhana 1993 T 3 P Ya 480 s 33 000 ekz ISBN 5 88500 020 4 Perevalskij rajon Istoriya mist i sil Ukrayinskoyi RSR Luganska oblast K Golovna redakciya URE AN URSR 1968 939 s 15 000 prim Gajko G Bileckij V Mikos T Hmura Ya Girnictvo j pidzemni sporudi v Ukrayini ta Polshi narisi z istoriyi D UKCentr Donecke viddilennya NTSh Redakciya girnichoyi enciklopediyi 2009 296 s PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Perevalskij rajonPopasnyanskij rajon Kadiyivka Bryanka Slov yanoserbskij rajonBahmutskij rajon Donecka oblast Alchevsk Lutuginskij rajonDebalceve Donecka oblast Shahtarskij rajon Donecka oblast Antracitivskij rajon