Попасня́нський райо́н (до 1977 року — Лисича́нський) — колишній район в південно-західній частині Луганської області, районним центром було місто Попасна. Ліквідовано у 2020 році.
Попаснянський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
ліквідована адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Луганська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | ![]() | ||||
Область: | Луганська область | ||||
Код КОАТУУ: | 4423800000 | ||||
Утворений: | 30 грудня 1962 | ||||
Населення: | ▼ 75 111 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 1466,49 км² | ||||
Густота: | 27,3 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-6474 | ||||
Поштові індекси: | 93300—93354 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | Попасна | ||||
Міські ради: | 3 | ||||
Селищні ради: | 11 | ||||
Сільські ради: | 3 | ||||
Міста: | 3 | ||||
Смт: | 11 | ||||
Села: | 17 | ||||
Селища: | 12 | ||||
![]() | |||||
Мапа району | |||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | (в.о.) | ||||
Голова РДА: | |||||
Вебсторінка: | Попаснянська РДА Попаснянська районна рада | ||||
Адреса: | 93300, Луганська обл., м. Попасна, пл. Миру, 2 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Географія
Розташування
Попаснянський район розташований на південному заході Луганської області в степовій фізико-географічній зоні.
Межує на півночі з Кремінським районом, на сході — з Новоайдарським і Слов'яносербським районами, на південному сході — з Перевальським районом, Первомайською, Стахановською і Кіровською міськрадами, на півночі і на заході — із Донецькою областю.
Район має два ексклави:
- частина території Мирнодолинської селищної ради (без населених пунктів) — на півночі, між Лисичанськом та Сєвєродонецьком
- Чорнухинська селищна рада (смт Чорнухине і селища Круглик та Міус) — на півдні, обмежена територіями Перевальського району (на сході) і Донецької області.
Корисні копалини
У Попаснянському районі наявні промислові запаси корисних копалин, таких як: біла та червона глина, крейда, гіпс, вапно.
Родовища:
- Березівське фосфоритне родовище,
- Вікторівське родовище керамзитової сировини,
- Троїцьке родовище пісковику,
- Білогорівське родовище крейди,
- Новозванівське родовище керамзитової сировини,
- Попаснянське родовище вогнетривких глин та кварцових пісків,
- Матроське родовище аргілітів.
Клімат
Клімат району різкоконтинентальний. Літо — посушливе і жарке, із суховіями, зими — відносно холодні і малосніжні. Максимальна температура улітку сягає +40-45 °C, а мінімальна в окремі зими — −36-42 °C
Середня температура:
- найхолоднішого місяця (січня) — −6,8 °C,
- найтеплішого місяця (липня) — +22 °C.
Тривалість вегетаційного періоду становить в середньому 207 днів. Кількість опадів — 410—550 мм на рік, з них 295 мм випадає на місяці з квітня по жовтень.
Сніговий покрив нестійкий через часті відлиги, сягає в середньому 6-11 см. Ґрунт промерзає на глибину 1 м і більше.
Домінуючими вітрами протягом року є східні і південно-східні, які часто спричиняють суховії, заморозки, пильні бурі, що завдають шкоди сільському господарству.
Гідрологія
На його території розташовані річки:
- Сіверський Донець — займає площу 48,8 га;
- Лугань довжиною 196 км;
- Санжарівка довжиною 20 км;
- довжиною 19 км;
- Комишуваха довжиною 23 км;
- Верхня Біленька довжиною 24 км;
- Нижня Біленька довжиною 20 км.
Ґрунти
Ґрунтовий покрив Попаснянщини строкатий і різноманітний. На території району налічується понад 170 видів ґрунтів. На схилах ґрунтовий покрив — кам'янистий, хрящуватий, рідше суглинистий. Верхній ґрунтовий шар складають чорноземи, ґрунтоутворювальними породами є важкосуглинисті леси та продукти вивівання мергельно-крейдових та сланцево-піщаних порід. На грядах та схилах поширений дерновий ґрунт. Значна частина ґрунтів страждає від ерозії.
Флора
На території району зустрічаються рослини, занесені до Червоної книги України:
- астрагал крейдолюбний, Білогорівка;
- , звичайний на крейдяних осипах Сіверського Дінця від Ізюму до Лисичанська;
- волошка донецька, Третя Рота;
- гісоп крейдяний, Білогорівка, Нижнє;
- громовик донський, Білогорівка;
- дворядник крейдяний;
- дельфіній Сергія, Дубовий гай, околиці Золотого;
- дрік донський, Білогорівка;
- еспарцет Васильченка Мирна Долина;
- зозулинець болотний, заплава Сіверського Дінця в межах міста Лисичанськ;
- келерія Талієва, ендемік середньої течії Сіверського Дінця, Лисичанськ;
- ковила волосиста, вузьколиста, дніпровська, Залеського, Лессінга, найкрасивіша, пухнастолиста і українська — численні популяції в степу;
- коручка морозникова, Третя Рота;
- льонок крейдовий, Тошківка, Нижнє, Шипилівка;
- пирій ковилолистий;
- півонія тонколиста;
- полин суцільнобілий, Білогорівка, Шипилівка;
- ранник крейдовий, Нижнє;
- рябчик малий;
- сальвінія плаваюча, води Сіверського Дінця;
- сон чорніючий;
- тюльпан дібровний і змієлистий, байрачні ліси;
- шафран сітчастий, звичайна рослина дібров.
Структура земельного фонду
Загальна земельна площа — 132,475 тис. га у тому числі:
- сільськогосподарські угіддя — 82,9 тис. га, з них:
- рілля — 51,9 тис. га
- Ліси і інші лісовкриті площі — на 26,1 тис. га
Історія
У давні часи Попаснянська земля була заселена племенами скіфів і сарматів.
У 1360-ті роки неподалік села Шипилівка розташовувалася літня ставка хана Золотої Орди.
У XVI—XVII століттях селяни-втікачі з інших регіонів України та Росії заснували багато сіл.
У 1750 році на території району почалося будівництво кам'яновугільної залізниці. У 1878 був побудований залізничний вокзал та пішли перші потяги з Попасної до Дебальцевого та на Краматорськ. З 1910 року Попасна перетворилася на значний залізничний вузол.
Утворений 7 березня 1923 як Лисичанський район з центром у Лисичанську в складі Бахмутської округи Донецької губернії з Лисичанської, Кременської і Верхнянської волостей.
30 грудня 1977 центр Лисичанського району перенесений до Попасної, Лисичанський район перейменований на Попаснянський.
Зміна меж Попаснянського району в 2014—2015 роках
2014 року збільшено межі Попаснянського району через передачу до нього міст, селищ, що підпорядковуються центрам на непідконтрольній території Луганської області.
Затверджена територія Перевальського району загальною площею 722,55 км², Попаснянського району загальною площею 1466,49 км². Збільшено територію Попаснянського району на 141,74 км² земель за рахунок передачі до його складу:
- з Перевальського району передано
- 84,30 км² земель, що знаходилися у віданні Чорнухинської селищної ради (в тому числі території селища міського типу Чорнухине, селища Круглик, селища Міус),
- з Первомайської міської ради передано
- 13,24 км² земель — Гірської міської ради (в тому числі територію міста Гірське),
- 24,91 км² земель — Золотівської міської ради (в тому числі територію міста Золоте),
- 9,71 км² земель — Нижненської селищної ради (в тому числі територію селища міського типу Нижнє),
- 9,13 км² земель — Тошківської селищної ради (в тому числі територію селища міського типу Тошківка),
- з Кіровської міської ради передано
- 0,45 км² земель — Новотошківської селищної ради (в тому числі територію селища міського типу Новотошківське).
11 лютого 2015 року територію району було збільшено ще на 0,51 км² за рахунок передачі до його складу села Жолобок Слов'яносербського району.
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 3 міських ради, 11 селищних рад і 3 сільські ради, які об'єднують 43 населених пункти і підпорядковані . Адміністративний центр — місто Попасна.
Список рад
Міські ради:
Селищні ради:
- Білогорівська
- Вовчоярівська
- Врубівська
- Калинівська
- Комишуваська
- Малорязанцівська
- Мирнодолинська
- Нижненська
- Новотошківська
- Тошківська
- Чорнухинська
Сільські ради:
Населення
Загальна чисельність населення становить 40 620 осіб, в тому числі міське населення — 31 180 осіб, сільське населення — 9440 осіб (у межах 2013 року).
У районі 43 населених пункти: 3 міста, 11 селищ міського типу, 17 сіл і 12 селищ.
Етнічний склад населення району на 2001 рік був представлений наступним чином:
Мовний склад
За даними перепису 2001 року населення району становило 50 533 особи, з них 64,08 % зазначили рідною українську мову, 35,6 % — російську, а 0,32 % — іншу.
Етномовний склад сільських та міських рад району (рідна мова населення) за переписом 2001 року, %
українська | російська | білоруська | вірменська | |
---|---|---|---|---|
Попаснянський район | 64,1 | 35,6 | 0,1 | 0,1 |
м. Попасна | 49,4 | 50,3 | 0,1 | 0,1 |
смт Білогорівка | 87,7 | 11,4 | 0,4 | |
смт Вовчоярівка | 89,2 | 10,8 | 0,1 | |
смт Врубівка | 85,5 | 14,0 | 0,1 | |
смт Калинове | 81,0 | 18,5 | 0,2 | 0,1 |
смт Комишуваха | 83,2 | 16,7 | 0,1 | |
смт Малорязанцеве | 74,1 | 25,7 | 0,2 | |
смт Мирна Долина | 83,3 | 16,7 | ||
Березівська сільрада | 64,9 | 34,8 | 0,2 | |
Голубівська сільрада | 77,2 | 22,6 | 0,1 | |
Троїцька сільрада | 85,1 | 14,8 | 0,1 |
Економіка
У 2010 році в районі випущено товарної продукції в на 585 828,6 тис. грн., в тому числі:
- промисловість — 540 974,2 тис. грн.;
- сільське господарство — 44 881,4 тис. грн.
Промисловість
Найбільшу питому вагу у промисловому виробництві району має машинобудування та металообробка — 95,5 % (Попаснянський вагоноремонтний завод).
Основні підприємства та продукція
- Попаснянський вагоноремонтний завод — ремонт вагонів, виробництво комплектуючих для ремонту рухомого складу, будівництво нових напіввагонів
- ТОВ «ПСЗ» (колишній Попаснянський скляний завод) — виробництво посуду та інших виробів зі скла (зачинено)
- — Виробництво
- Міський молочно-виробничий комбінат — виробництво молока, , сиру (зачинено)
- Попаснянська швейна фабрика «Елегант» — пошив одягу (зачинено)
- Міська друкарня — виробництво бланків та інших виробів з паперу та картону (зачинено)
Сільське господарство
Станом на 2010 рік в районі працювало 52 сільськогосподарських підприємства, які виробили наступну сільськогосподарську продукцію: Зернові — 32,5 тис. тонн; Соняшник — 7,7 тис. тонн; Картопля — 26 тис. тонн; М'ясо — 0,8 тис. тонн; Молоко — 4,9 тис. тонн; Яйце — 65,5 млн шт.
Зовнішньоекономічна діяльність
У 2010 році зовнішньоторгівельний оборот склав 525 тис. доларів США, в тому числі:
Головним споживачем експортної продукції є Російська Федерація.
Транспорт
На території міста Попасна розташований залізничний вузол та вантажно-пасажирська станція «Попасна», вагонне депо, локомотивне депо.
Районом проходить низка важливих автошляхів, серед них E40М03 та E50М04, також 9 доріг обласного значення.
Транспортна мережа загального користування складається з:
- автомобільних доріг місцевого значення — 242,2 км, у тому числі:
- із твердим покриттям — 132,8 км,
- ґрунтових — 109,4 км;
- кількість мостів та шляхопроводів — 33.
Освіта
У Попаснянському районі діє 7 , 23 школи, 1 професійно-технічний навчальний заклад.
Культура і спорт
У районі діє 19 закладів клубного типу, 21 бібліотека, 1 школа естетичного виховання, .
На території району розташовані 2 стадіони, 1 районна ДЮСШ, 16 спортивних залів, 3З спортивних майданчика, 13 футбольних полів, 9 стрілецьких тирів.
Охорона здоров'я
Медичне обслуговування у районі здійснює мережа лікувально-профілактичних закладів, що входять до складу , вузлова залізнична лікарня, Калинівська дільнича лікарня, районна і лінійна санепідемстанції.
Амбулаторно-поліклінічну допомогу надають 9 лікувально-профілактичних установ і 20 фельдшерсько-акушерських пунктів.
Релігійні установи
На території Попаснянського району діють 15 релігійних об'єднань, 5 конфесій та течій.
Природно-заповідний фонд
У Попаснянському районі розташовані 11 об'єктів природно-заповідного фонду загальною площею 1 581,5 га.
- Борсуча балка — ландшафтний заказник
- Мар'їн стрімчак — геологічна пам'ятка природи
- Шамраєва дача — заповідне урочище
- Дубовий гай — ботанічна пам'ятка природи
- — гідрологічна пам'ятка природи
- Марфина могила — геологічна пам'ятка природи
- — ландшафтний заказник
- — гідрологічна пам'ятка природи
- Балка Рідкодуб — ентомологічний заказник
- — гідрологічна пам'ятка природи
- — гідрологічна пам'ятка природи
- Білогорівський — лісовий заказник
- Золотарівський — лісовий заказник
Персоналії
- Болгарєв Павло Тимофійович — (10 серпня 1899, Нижнє — 21 жовтня 2002, Сімферополь) — український радянський вчений в галузі виноградарства, Заслужений діяч науки УРСР
- Бурлаков Сергій Романович — (21 червня 1938, Білогорівка) — український поет
- Гончаренко Валерій Васильович — (23 квітня 1942, смт. Мирна Долина — 9 червня 2000, Кропивницький, Україна) — український поет
- Грицютенко Іван Єфремович — 26 жовтня (8 листопада) 1914, с. Золотарівка — 17 липня 1995, Львів) — український мовознавець, доктор філологічних наук, професор
- Поляков Олексій Іванович — (24 серпня 1943, смт Калинове) — український художник-пейзажист, народний художник України
- (12 квітня 1928, Попасна — 1999) — лікар-гігієніст, доктор медичних наук, професор Буковинського медичного університету
Примітки
- Розпорядження Президента України від 28 квітня 2020 року № 305/2020-рп «Про призначення Р.Власенка головою Попаснянської районної державної адміністрації Луганської області»
- (рос.) Организация охраны растений Луганской области, занесенных в Красную книгу Украины. Методические указания. — Луганск, 1992.
- на 01.01.2005 р.
- Постанова Президії ВУЦВК № 307 від 7 березня 1923 «Про адміністративно-територіяльний поділ Донеччини»
- . Архів оригіналу за 6 жовтня 2013. Процитовано 15 жовтня 2013.
- Дністрянський М. С. Етнополітична географія України. Львів: Літопис, 2006. С.465.
- . Архів оригіналу за 18 вересня 2016. Процитовано 19 серпня 2015.
- Перелік територій та об'єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного та місцевого значення, розташованих на території Луганської області станом на 15.06.2013. оригіналу за 04.10.2013. Процитовано 04.10.2013.
Посилання
- Офіційний сайт
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Попаснянський район (1962—2020) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ne plutati z Popasnyanskim rajonom kolishnim rajonom Luganskoyi oblasti yakij buv likvidovanij u 1962 Popasnya nskij rajo n do 1977 roku Lisicha nskij kolishnij rajon v pivdenno zahidnij chastini Luganskoyi oblasti rajonnim centrom bulo misto Popasna Likvidovano u 2020 roci Popasnyanskij rajonlikvidovana administrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Luganska oblastOsnovni daniKrayina SRSR URSR UkrayinaOblast Luganska oblastKod KOATUU 4423800000Utvorenij 30 grudnya 1962Naselennya 75 111 na 1 01 2019 Plosha 1466 49 km Gustota 27 3 osib km Tel kod 380 6474Poshtovi indeksi 93300 93354Naseleni punkti ta radiRajonnij centr PopasnaMiski radi 3Selishni radi 11Silski radi 3Mista 3Smt 11Sela 17Selisha 12Mapa rajonuRajonna vladaGolova radi v o Golova RDA Vebstorinka Popasnyanska RDA Popasnyanska rajonna radaAdresa 93300 Luganska obl m Popasna pl Miru 2MapaPopasnyanskij rajon u VikishovishiGeografiyaRoztashuvannya Popasnyanskij rajon roztashovanij na pivdennomu zahodi Luganskoyi oblasti v stepovij fiziko geografichnij zoni Mezhuye na pivnochi z Kreminskim rajonom na shodi z Novoajdarskim i Slov yanoserbskim rajonami na pivdennomu shodi z Perevalskim rajonom Pervomajskoyu Stahanovskoyu i Kirovskoyu miskradami na pivnochi i na zahodi iz Doneckoyu oblastyu Rajon maye dva eksklavi chastina teritoriyi Mirnodolinskoyi selishnoyi radi bez naselenih punktiv na pivnochi mizh Lisichanskom ta Syevyerodoneckom Chornuhinska selishna rada smt Chornuhine i selisha Kruglik ta Mius na pivdni obmezhena teritoriyami Perevalskogo rajonu na shodi i Doneckoyi oblasti Korisni kopalini U Popasnyanskomu rajoni nayavni promislovi zapasi korisnih kopalin takih yak bila ta chervona glina krejda gips vapno Rodovisha Berezivske fosforitne rodovishe Viktorivske rodovishe keramzitovoyi sirovini Troyicke rodovishe piskoviku Bilogorivske rodovishe krejdi Novozvanivske rodovishe keramzitovoyi sirovini Popasnyanske rodovishe vognetrivkih glin ta kvarcovih piskiv Matroske rodovishe argilitiv Klimat Klimat rajonu rizkokontinentalnij Lito posushlive i zharke iz suhoviyami zimi vidnosno holodni i malosnizhni Maksimalna temperatura ulitku syagaye 40 45 C a minimalna v okremi zimi 36 42 C Serednya temperatura najholodnishogo misyacya sichnya 6 8 C najteplishogo misyacya lipnya 22 C Trivalist vegetacijnogo periodu stanovit v serednomu 207 dniv Kilkist opadiv 410 550 mm na rik z nih 295 mm vipadaye na misyaci z kvitnya po zhovten Snigovij pokriv nestijkij cherez chasti vidligi syagaye v serednomu 6 11 sm Grunt promerzaye na glibinu 1 m i bilshe Dominuyuchimi vitrami protyagom roku ye shidni i pivdenno shidni yaki chasto sprichinyayut suhoviyi zamorozki pilni buri sho zavdayut shkodi silskomu gospodarstvu Gidrologiya Na jogo teritoriyi roztashovani richki Siverskij Donec zajmaye ploshu 48 8 ga Lugan dovzhinoyu 196 km Sanzharivka dovzhinoyu 20 km dovzhinoyu 19 km Komishuvaha dovzhinoyu 23 km Verhnya Bilenka dovzhinoyu 24 km Nizhnya Bilenka dovzhinoyu 20 km Grunti Gruntovij pokriv Popasnyanshini strokatij i riznomanitnij Na teritoriyi rajonu nalichuyetsya ponad 170 vidiv gruntiv Na shilah gruntovij pokriv kam yanistij hryashuvatij ridshe suglinistij Verhnij gruntovij shar skladayut chornozemi gruntoutvoryuvalnimi porodami ye vazhkosuglinisti lesi ta produkti vivivannya mergelno krejdovih ta slancevo pishanih porid Na gryadah ta shilah poshirenij dernovij grunt Znachna chastina gruntiv strazhdaye vid eroziyi Flora Na teritoriyi rajonu zustrichayutsya roslini zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini astragal krejdolyubnij Bilogorivka zvichajnij na krejdyanih osipah Siverskogo Dincya vid Izyumu do Lisichanska voloshka donecka Tretya Rota gisop krejdyanij Bilogorivka Nizhnye gromovik donskij Bilogorivka dvoryadnik krejdyanij delfinij Sergiya Dubovij gaj okolici Zolotogo drik donskij Bilogorivka esparcet Vasilchenka Mirna Dolina zozulinec bolotnij zaplava Siverskogo Dincya v mezhah mista Lisichansk keleriya Taliyeva endemik serednoyi techiyi Siverskogo Dincya Lisichansk kovila volosista vuzkolista dniprovska Zaleskogo Lessinga najkrasivisha puhnastolista i ukrayinska chislenni populyaciyi v stepu koruchka moroznikova Tretya Rota lonok krejdovij Toshkivka Nizhnye Shipilivka pirij kovilolistij pivoniya tonkolista polin sucilnobilij Bilogorivka Shipilivka rannik krejdovij Nizhnye ryabchik malij salviniya plavayucha vodi Siverskogo Dincya son chorniyuchij tyulpan dibrovnij i zmiyelistij bajrachni lisi shafran sitchastij zvichajna roslina dibrov Struktura zemelnogo fondu Zagalna zemelna plosha 132 475 tis ga u tomu chisli silskogospodarski ugiddya 82 9 tis ga z nih rillya 51 9 tis ga Lisi i inshi lisovkriti ploshi na 26 1 tis gaIstoriyaU davni chasi Popasnyanska zemlya bula zaselena plemenami skifiv i sarmativ U 1360 ti roki nepodalik sela Shipilivka roztashovuvalasya litnya stavka hana Zolotoyi Ordi U XVI XVII stolittyah selyani vtikachi z inshih regioniv Ukrayini ta Rosiyi zasnuvali bagato sil U 1750 roci na teritoriyi rajonu pochalosya budivnictvo kam yanovugilnoyi zaliznici U 1878 buv pobudovanij zaliznichnij vokzal ta pishli pershi potyagi z Popasnoyi do Debalcevogo ta na Kramatorsk Z 1910 roku Popasna peretvorilasya na znachnij zaliznichnij vuzol Utvorenij 7 bereznya 1923 yak Lisichanskij rajon z centrom u Lisichansku v skladi Bahmutskoyi okrugi Doneckoyi guberniyi z Lisichanskoyi Kremenskoyi i Verhnyanskoyi volostej 30 grudnya 1977 centr Lisichanskogo rajonu perenesenij do Popasnoyi Lisichanskij rajon perejmenovanij na Popasnyanskij Zmina mezh Popasnyanskogo rajonu v 2014 2015 rokah 2014 roku zbilsheno mezhi Popasnyanskogo rajonu cherez peredachu do nogo mist selish sho pidporyadkovuyutsya centram na nepidkontrolnij teritoriyi Luganskoyi oblasti Zatverdzhena teritoriya Perevalskogo rajonu zagalnoyu plosheyu 722 55 km Popasnyanskogo rajonu zagalnoyu plosheyu 1466 49 km Zbilsheno teritoriyu Popasnyanskogo rajonu na 141 74 km zemel za rahunok peredachi do jogo skladu z Perevalskogo rajonu peredano 84 30 km zemel sho znahodilisya u vidanni Chornuhinskoyi selishnoyi radi v tomu chisli teritoriyi selisha miskogo tipu Chornuhine selisha Kruglik selisha Mius z Pervomajskoyi miskoyi radi peredano 13 24 km zemel Girskoyi miskoyi radi v tomu chisli teritoriyu mista Girske 24 91 km zemel Zolotivskoyi miskoyi radi v tomu chisli teritoriyu mista Zolote 9 71 km zemel Nizhnenskoyi selishnoyi radi v tomu chisli teritoriyu selisha miskogo tipu Nizhnye 9 13 km zemel Toshkivskoyi selishnoyi radi v tomu chisli teritoriyu selisha miskogo tipu Toshkivka z Kirovskoyi miskoyi radi peredano 0 45 km zemel Novotoshkivskoyi selishnoyi radi v tomu chisli teritoriyu selisha miskogo tipu Novotoshkivske 11 lyutogo 2015 roku teritoriyu rajonu bulo zbilsheno she na 0 51 km za rahunok peredachi do jogo skladu sela Zholobok Slov yanoserbskogo rajonu Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Popasnyanskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 3 miskih radi 11 selishnih rad i 3 silski radi yaki ob yednuyut 43 naselenih punkti i pidporyadkovani Administrativnij centr misto Popasna Spisok rad Miski radi Girska Zolotivska Popasnyanska Selishni radi Bilogorivska Vovchoyarivska Vrubivska Kalinivska Komishuvaska Maloryazancivska Mirnodolinska Nizhnenska Novotoshkivska Toshkivska Chornuhinska Silski radi Berezivska Golubivska TroyickaNaselennyaZagalna chiselnist naselennya stanovit 40 620 osib v tomu chisli miske naselennya 31 180 osib silske naselennya 9440 osib u mezhah 2013 roku U rajoni 43 naselenih punkti 3 mista 11 selish miskogo tipu 17 sil i 12 selish Etnichnij sklad naselennya rajonu na 2001 rik buv predstavlenij nastupnim chinom ukrayinci 81 1 rosiyani 17 5 bilorusi 0 5 inshi nacionalnosti 0 9 Movnij sklad Za danimi perepisu 2001 roku naselennya rajonu stanovilo 50 533 osobi z nih 64 08 zaznachili ridnoyu ukrayinsku movu 35 6 rosijsku a 0 32 inshu Etnomovnij sklad silskih ta miskih rad rajonu ridna mova naselennya za perepisom 2001 roku ukrayinska rosijska biloruska virmenskaPopasnyanskij rajon 64 1 35 6 0 1 0 1m Popasna 49 4 50 3 0 1 0 1smt Bilogorivka 87 7 11 4 0 4smt Vovchoyarivka 89 2 10 8 0 1smt Vrubivka 85 5 14 0 0 1smt Kalinove 81 0 18 5 0 2 0 1smt Komishuvaha 83 2 16 7 0 1smt Maloryazanceve 74 1 25 7 0 2smt Mirna Dolina 83 3 16 7Berezivska silrada 64 9 34 8 0 2Golubivska silrada 77 2 22 6 0 1Troyicka silrada 85 1 14 8 0 1EkonomikaU 2010 roci v rajoni vipusheno tovarnoyi produkciyi v na 585 828 6 tis grn v tomu chisli promislovist 540 974 2 tis grn silske gospodarstvo 44 881 4 tis grn Promislovist Najbilshu pitomu vagu u promislovomu virobnictvi rajonu maye mashinobuduvannya ta metaloobrobka 95 5 Popasnyanskij vagonoremontnij zavod Osnovni pidpriyemstva ta produkciya Popasnyanskij vagonoremontnij zavod remont vagoniv virobnictvo komplektuyuchih dlya remontu ruhomogo skladu budivnictvo novih napivvagoniv TOV PSZ kolishnij Popasnyanskij sklyanij zavod virobnictvo posudu ta inshih virobiv zi skla zachineno Virobnictvo Miskij molochno virobnichij kombinat virobnictvo moloka siru zachineno Popasnyanska shvejna fabrika Elegant poshiv odyagu zachineno Miska drukarnya virobnictvo blankiv ta inshih virobiv z paperu ta kartonu zachineno Silske gospodarstvo Stanom na 2010 rik v rajoni pracyuvalo 52 silskogospodarskih pidpriyemstva yaki virobili nastupnu silskogospodarsku produkciyu Zernovi 32 5 tis tonn Sonyashnik 7 7 tis tonn Kartoplya 26 tis tonn M yaso 0 8 tis tonn Moloko 4 9 tis tonn Yajce 65 5 mln sht Zovnishnoekonomichna diyalnist U 2010 roci zovnishnotorgivelnij oborot sklav 525 tis dolariv SShA v tomu chisli eksport 85 tis dol import 440 tis dol Golovnim spozhivachem eksportnoyi produkciyi ye Rosijska Federaciya Transport Na teritoriyi mista Popasna roztashovanij zaliznichnij vuzol ta vantazhno pasazhirska stanciya Popasna vagonne depo lokomotivne depo Rajonom prohodit nizka vazhlivih avtoshlyahiv sered nih E40M03 ta E50M04 takozh 9 dorig oblasnogo znachennya Transportna merezha zagalnogo koristuvannya skladayetsya z avtomobilnih dorig miscevogo znachennya 242 2 km u tomu chisli iz tverdim pokrittyam 132 8 km gruntovih 109 4 km kilkist mostiv ta shlyahoprovodiv 33 OsvitaU Popasnyanskomu rajoni diye 7 23 shkoli 1 profesijno tehnichnij navchalnij zaklad Kultura i sportU rajoni diye 19 zakladiv klubnogo tipu 21 biblioteka 1 shkola estetichnogo vihovannya Na teritoriyi rajonu roztashovani 2 stadioni 1 rajonna DYuSSh 16 sportivnih zaliv 3Z sportivnih majdanchika 13 futbolnih poliv 9 strileckih tiriv Ohorona zdorov yaMedichne obslugovuvannya u rajoni zdijsnyuye merezha likuvalno profilaktichnih zakladiv sho vhodyat do skladu vuzlova zaliznichna likarnya Kalinivska dilnicha likarnya rajonna i linijna sanepidemstanciyi Ambulatorno poliklinichnu dopomogu nadayut 9 likuvalno profilaktichnih ustanov i 20 feldshersko akusherskih punktiv Religijni ustanoviNa teritoriyi Popasnyanskogo rajonu diyut 15 religijnih ob yednan 5 konfesij ta techij Prirodno zapovidnij fondU Popasnyanskomu rajoni roztashovani 11 ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu zagalnoyu plosheyu 1 581 5 ga Borsucha balka landshaftnij zakaznik Mar yin strimchak geologichna pam yatka prirodi Shamrayeva dacha zapovidne urochishe Dubovij gaj botanichna pam yatka prirodi gidrologichna pam yatka prirodi Marfina mogila geologichna pam yatka prirodi landshaftnij zakaznik gidrologichna pam yatka prirodi Balka Ridkodub entomologichnij zakaznik gidrologichna pam yatka prirodi gidrologichna pam yatka prirodi Bilogorivskij lisovij zakaznik Zolotarivskij lisovij zakaznikPersonaliyiBolgaryev Pavlo Timofijovich 10 serpnya 1899 Nizhnye 21 zhovtnya 2002 Simferopol ukrayinskij radyanskij vchenij v galuzi vinogradarstva Zasluzhenij diyach nauki URSR Burlakov Sergij Romanovich 21 chervnya 1938 Bilogorivka ukrayinskij poet Goncharenko Valerij Vasilovich 23 kvitnya 1942 smt Mirna Dolina 9 chervnya 2000 Kropivnickij Ukrayina ukrayinskij poet Gricyutenko Ivan Yefremovich 26 zhovtnya 8 listopada 1914 s Zolotarivka 17 lipnya 1995 Lviv ukrayinskij movoznavec doktor filologichnih nauk profesor Polyakov Oleksij Ivanovich 24 serpnya 1943 smt Kalinove ukrayinskij hudozhnik pejzazhist narodnij hudozhnik Ukrayini 12 kvitnya 1928 Popasna 1999 likar gigiyenist doktor medichnih nauk profesor Bukovinskogo medichnogo universitetuPrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 28 kvitnya 2020 roku 305 2020 rp Pro priznachennya R Vlasenka golovoyu Popasnyanskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Luganskoyi oblasti ros Organizaciya ohrany rastenij Luganskoj oblasti zanesennyh v Krasnuyu knigu Ukrainy Metodicheskie ukazaniya Lugansk 1992 na 01 01 2005 r Postanova Prezidiyi VUCVK 307 vid 7 bereznya 1923 Pro administrativno teritoriyalnij podil Donechchini Arhiv originalu za 6 zhovtnya 2013 Procitovano 15 zhovtnya 2013 Dnistryanskij M S Etnopolitichna geografiya Ukrayini Lviv Litopis 2006 S 465 Arhiv originalu za 18 veresnya 2016 Procitovano 19 serpnya 2015 Perelik teritorij ta ob yektiv prirodno zapovidnogo fondu zagalnoderzhavnogo ta miscevogo znachennya roztashovanih na teritoriyi Luganskoyi oblasti stanom na 15 06 2013 originalu za 04 10 2013 Procitovano 04 10 2013 PosilannyaOficijnij sajtVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Popasnyanskij rajon 1962 2020 Kreminskij rajon Rubizhne Syevyerodoneck Lisichansk Novoajdarskij rajonDonecka oblast Bahmutskij rajon Slov yanoserbskij rajonDonecka oblast Bahmutskij rajon Perevalskij rajon Kadiyivka Bryanka