Кре́мінський район́ — район України у західній частині Луганської області. Адміністративний центр — місто Кремінна. Населення становить 38 404 осіб (на 2019 рік). Площа району 1627 км². Утворено 1940 року.
Кремінський район | |||||
---|---|---|---|---|---|
ліквідована адміністративно-територіальна одиниця | |||||
| |||||
![]() | |||||
Район на карті Луганська область | |||||
Основні дані | |||||
Країна: | ![]() | ||||
Область: | Луганська область | ||||
Код КОАТУУ: | 4421600000 | ||||
Утворений: | 1940 р. | ||||
Населення: | ▼ 38 404 (на 1.01.2019) | ||||
Площа: | 1627 км² | ||||
Густота: | 23.6 осіб/км² | ||||
Тел. код: | +380-6454 | ||||
Поштові індекси: | 92900—92943 | ||||
Населені пункти та ради | |||||
Районний центр: | м. Кремінна | ||||
Міські ради: | 1 | ||||
Селищні ради: | 1 | ||||
Сільські ради: | 16 | ||||
Міста: | 1 | ||||
Смт: | 1 | ||||
Села: | 32 | ||||
Селища: | 4 | ||||
Районна влада | |||||
Голова ради: | Прокопенко Володимир Миколайович | ||||
Голова РДА: | Клименчуков Олег Володимирович | ||||
Вебсторінка: | Кремінська РДА Кремінська райрада | ||||
Адреса: | 92900, Луганська обл., Кремінський р-н, м. Кремінна, вул. Банкова, 1 | ||||
Мапа | |||||
| |||||
|
Географія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelJtTDBOb1pYSnVlV3R2ZG05ZlRHRnJaVFV1YW5Cbkx6SXlNSEI0TFVOb1pYSnVlV3R2ZG05ZlRHRnJaVFV1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
По території району протікає 4 річки: Красна, довжиною 131 км Жеребець, довжиною 53 км, Борова, довжиною 41 км Сіверський Донець. В лісах вздовж лівого берега Сіверського Дінця розташовані озера — стариці: Черникове, Попове, Клешня, Линево, Чумацький Єрик, Гниле, Мертвий Донець, Перерва, Підпісочне.
- Перерва
- Перерва
Ґрунтовий покрив району складають чорноземи звичайні, середньо гумусні неглибокі на лісовидних суглинках. У заплавах річок Красна, Жеребець, Борова та Сіверський Донець є чорноземи намиті і лучні, лучно-болотні. Борова тераса річки Сіверський Донець — супіщані і піщані ґрунти.
Корисні копалини району представлені родовищами будівельного піску, крейди, цегляно-черепичної сировини, і кам'яновугільними відкладеннями (с. Червонопопівка, м. Кремінна, с. Кудряшівка, смт Красноріченське). Біля міста Кремінна знаходяться мінеральні джерела.
Дослідження виявили мінеральні води слаборадонові гідрокарбонатно-хлоридні натрієві малої мінералізації, які за своїм хімічним складом і за вмістом радону є мінеральними, лікувальними, придатними у бальнеології.
Флора
На території Кремінського регіону є багато заповідних місць, але немає найкращого куточка природи і відпочинку, чим Кремінський ліс. Головними лісоутворюючими породами є сосна звичайна, дуб, клен, осика і вільха. За народногосподарським значенням, ліси району відносяться до першої групи. Лісу цієї групи служать засобом поліпшення природного середовища і мають ґрунтововодозахисне і кліматорегулююче значення. Лісові площі району становлять 38,0 тис. га, з них 22 тис. га хвойний ліс.
На території району трапляються рослини, занесені до Червоної книги України:
- булатка довголиста (Cephalanthera longifolia), Кремінський ліс;
- водяний горіх (Trapa natans), Кремінський ліс, озеро , річка Красна;
- волошка донецька (Centaurea donetzica), ендемік середньої течії Сіверського Дінця;
- плодоріжка блощична (Anacamptis coriophora), луки Сіверського Дінця й Красної, болотна (Anacamptis palustris), Кремінський ліс, і шоломоносний (Orchis militaris), Червонопопівка;
- зозулині сльози яйцеподібні (Listera ovata), Бунчужний, Кремінський ліс;
- (Liparis loeselii), болота навколо Кремінної, Бунчужний, Кремінський ліс;
- келерія Талієва (Koeleria talievii), ендемік середньої течії Сіверського Дінця;
- ковила волосиста (Stipa capillata), вузьколиста (Stipa tirsa), дніпровська (Stipa borysthenica), Залеського (Stipa zalesskii), Лессінга (Stipa lessingiana), найкрасивіша (Stipa pulcherrima), пухнастолиста (Stipa dasyphylla) і українська (Stipa ucrainica) — численні популяції в степу;
- коручка болотна (Epipactis palustris), болота навколо Кремінної, морозникова (Epipactis helleborine), Кремінна, і темно-червона (Epipactis atrorubens), Кремінський ліс;
- плаунець торфовий (Lycopodium inundatum), Бунчужний;
- любка дволиста (Platanthera bifolia), вільшаники на околицях Кремінної;
- зозульки м'ясо-червоні (Dactylorhiza incarnata), Кремінна, плямистий (Dactylorhiza maculata), Кремінський ліс, Бунчужний, травневий (Dactylorhiza majalis), Кремінський ліс, і Фукса (Dactylorhiza fuchsii), Кремінський ліс,;
- пирій ковилолистий (Elytrigia stipifolia), на крейдяних відслоненнях;
- півники борові (Iris pineticola), ;
- півонія вузьколиста (Paeonia tenuifolia), степові цілини;
- полин суцільнобілий (Artemisia hololeuca);
- рябчик малий (Fritillaria meleagroides), заплави Сіверського Дінця, і руський (Fritillaria ruthenica), Кремінна;
- рястка Буше (Ornithogalum boucheanum), Кремінна;
- сальвінія плавуча (Salvinia natans), води Сіверського Дінця;
- сон лучний (Pulsatilla pratensis);
- тюльпан дібровний (Tulipa quercetorum) і змієлистий (Tulipa ophiophylla);
- шафран сітчастий (Crocus reticulatus), звичайна рослина дібров.
Фауна
У лісі є близько 130 озер, із них 32 озера не висихаючи з підземними джерелами. У лісових озерах водяться короп, лин, карась, лящ, в'юн, сом, судак, щука, окунь, плотва, раки. Фауна лісу представлена такими великими тваринами як лось, олені шляхетні і плямисті, кози, дикі кабани, лисиці, вовки, зайці, білки. У драговинах і буреломах Серебрянського лісництва будують дивно складні дерев'яні містечка бобри.
У лісах гніздяться дикі голуби, водяні курочки, качки, чирки, вальдшнепи, куріпки, часто трапляються фазани, тетерева, сови, солов'ї, синиці, щогли, шпаки, дятли і багато інших.
Природно-заповідний фонд
- Луганський природний заповідник
- Національний природний парк «Кремінські ліси»
- Сіверсько-Донецький національний природний парк
Пам'ятки природи
Кремінські каптажі — гідрологічний заказник
Климівське джерело — гідрологічна пам'ятка природи
Дубовий гай — заповідне урочище
Білоусова Садка — заповідне урочище
Вільшаник — заповідне урочище
Сіткове — заповідне урочище
Серебрянський — ботанічний заказник
Сафоново — ботанічний заказник
Історія
Кремінський район розташований у західній частині Луганської області. 10 серпня 1940 р. Рубіжанський р-н був перейменований в Кремінський район (Рубіжне — місто обласного підпорядкування), в сучасних межах створений — від 4 січня 1965 р. У ньому налічується 59 населених пунктів, об'єднаних у 13 сільських, 1 селищну та 1 міську ради. Крім того, на території району розташоване місто обласного підпорядкування Рубіжне. Своє найменування район отримав від міста Кремінної, заснованого близько 1680 р.
Кремінський район — одне із наймальовничіших місць Луганської області. Навколо зелені ліси соснових, березових і дубових багаторічних дерев, а в лісах багата фауна: кабани, лисиці, зайці, лосі, олені тощо. Перша вугільна шахта побудована 1893 р., але згодом вона була закрита. Тільки з 1930 р. почали працювати декілька нових шахт, котрі 1961 р. були об'єднані в шахту «Кремінна».
Археологічні дані свідчать, що територія краю була освоєна людиною ще за часів пізнього палеоліту (40-13 тисяч років тому). Кам'яні знаряддя праці давньокам'яного віку знайдені на околицях міста Кремінної та поблизу села Булгаківки.
Більш заселеною територія краю стала в епоху міді-бронзи (ІІІ—І тисячоліття до н. е.), коли тут з'являються численні скотарсько-землеробські племена.
12 липня 1733 року на річечці Кремінній /притоці р. Красної/ мешканцем Краснянської слободи однодворцем Михайлом Чеботарьовим була заснована слобода Кремінна. В рік заснування в ній проживало 13 душ. Слобода Кремінна була казенною.
На початку 90-х років XIX століття у Кремінській волості розпочався видобуток кам'яного вугілля. В 1894 році у Кремінній було 4 селянські копальні, які давали 80 тис. пудів вугілля на рік. В 1895 році запрацювала шахта, збудована відомим в Донбасі промисловцем О. К. Алчевським. В цьому ж році введено в експлуатацію залізничну лінію Харків—Лисичанськ, що пройшла через Кремінну.
У 1905 році у селі Кабанньому став до ладу чавуно-ливарний завод «Малоросія» братів Міллерів.
У квітні 1918 року контроль над краєм мала Українська Держава Скоропадського. В листопаді австрійсько-німецькі війська відійшли на Захід і вже в грудні район було окуповано більшовиками.
У червні 1919 року Кремінну захопили денікінці, а в грудні вона була захоплена дивізіями Першої Кінної армії.
Великі зміни відбулися в житті селян у 1928—1930 роках. Спочатку були організовані перші ТСОЗи, а на їх основі були створені колгоспи. В 1930 році було закладено велику на той час шахту «Кремінна-Східна», розраховану на видобуток 400—500 тонн вугілля на добу. Шахта стала до ладу у 1932 році. В 1929 році в Кремінній відкрито майстерню з ремонту баянів, на основі якої згодом виросла відома на всю Україну фабрика баянів. У 1932 році створено промислову артіль, що випускала брички і різний сільгоспінвентар, яку наступного року було реорганізовано на меблеву фабрику, де виготовлялися шкільні, меблі.
10 липня 1942 року район окупували німецько-фашистські війська. У Кремінських лісах почав діяти партизанський загін під командуванням Я. І. Сиворонова. В середині січня 1943 року на підступах до Кремінної розгорілися жорстокі бої. 31 січня Кремінна і багато інших населених пунктів району були звільнені Червоною Армією. З Кремінського району за період Німецько-радянської війни на фронт пішло майже 15000 чоловік, 7481 з них загинуло на дорогах війни.
11 уродженців Кремінського району за свої бойові подвиги були удостоєні високого звання Героя Радянського Союзу.
Особливо інтенсивно почало розвиватися господарство Кремінщини після закінчення війни. В грудні 1948 року в місті було закладено шахту «Кремінна» № 1 тресту «Лисичанськвугілля» з проектною потужністю 1000 тонн вугілля на добу. У 1946 році кремінський баян зайняв друге місце на Республіканському конкурсі музичних інструментів. Механізатори с. Нової Астрахані у 1947 році виростили й зібрали на площі 152 га по 22,9 ц озимої пшениці з гектара. Бригадиру мехзагону С. П. Бочарника було присвоєно звання Героя Соціалістичної Праці.
За період з 1959 по 1966 рік було посаджено 5500 га лісу і площа кремінського лісового масиву досягла 40 тис. га.
У кремінському звірогосподарстві розводили сріблясто-чорних лисиць та норок. У 1966 році звіроферма мала вже 462 лисиці й 1130 норок. В 1965 році житловий фонд міста становив 206,6 тис. м². Місто було повністю підключене до системи «Донбасенерго». В місті збудовано одне з найкращих в республіці лікарняне містечко. У нього входив стаціонар на 300 ліжок і поліклініка, оснащені новітньою медичною апаратурою.
У 1962 році в Кремінній відкрито медичне училище, яке готувало медичних сестер і фельдшерів для лікувальних і профілактичних установ області. На базі гірничопромислової школи у тому ж році створено професійно-технічне училище № 91, що готувало слюсарів, монтажників, електромонтерів, мулярів, столярів.
У 1959—1962 роках у сосновому бору в Кремінній збудовано 3 школи-інтернати.
Населення
- Розподіл населення за віком та статтю (2001)
Стать | Всього | До 15 років | 15-24 | 25-44 | 45-64 | 65-85 | Понад 85 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Чоловіки | 23 754 | 4091 | 3348 | 6596 | 6383 | 3207 | 129 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Жінки | 27 935 | 3941 | 3438 | 6551 | 7643 | 5743 | 619 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
|
Етнічний склад населення району на 2001 рік був представлений наступним чином:
Етномовний склад сільських та міських рад району (рідна мова населення) за переписом 2001 року, %
українська | російська | білоруська | вірменська | |
---|---|---|---|---|
КРЕМІНСЬКИЙ РАЙОН | 78,7 | 20,8 | 0,2 | 0,1 |
м. КРЕМІННА | 71,7 | 27,9 | 0,1 | 0,1 |
смт КРАСНОРІЧЕНСЬКЕ | 93,1 | 6,8 | 0,0 | |
БАРАНИКІВСЬКА сільрада | 86,1 | 13,3 | 0,2 | |
БОРОВЕНСЬКА сільрада | 87,9 | 12,1 | ||
БУЛГАКІВСЬКА сільрада | 97,7 | 2,3 | ||
ВАРВАРІВСЬКА сільрада | 77,7 | 21,6 | 0,3 | 0,1 |
ГОЛУБІВСЬКА сільрада | 91,9 | 7,8 | 0,3 | |
ЄПІФАНІВСЬКА сільрада | 94,3 | 5,6 | 0,1 | |
КУДРЯШІВСЬКА сільрада | 74,7 | 24,3 | 0,1 | 0,6 |
МАКІЇВСЬКА сільрада | 94,4 | 5,5 | ||
МИХАЙЛІВСЬКА сільрада | 91,7 | 7,2 | 1,0 | 0,2 |
НЕВСЬКА сільрада | 97,0 | 2,9 | ||
НОВОАЛЕКСАНДРІВСЬКА сільрада | 93,1 | 6,5 | 0,4 | |
НОВОАСТРАХАНСЬКА сільрада | 90,9 | 8,1 | 0,1 | 0,2 |
НОВОВОДЯНСЬКА сільрада | 97,9 | 2,1 | ||
НОВОКРАСНЯНСЬКА сільрада | 26,2 | 73,3 | 0,1 | |
НОВОМИКІЛЬСЬКА сільрада | 93,3 | 6,3 | 0,4 | |
ЧЕРВОНОПОПІВСЬКА сільрада | 93,6 | 5,6 | 0,7 |
Адміністративний устрій
Адміністративно-територіально район поділяється на 1 міську раду, 1 селищну раду та 16 сільських рад, які об'єднують 38 населених пунктів і підпорядковані . Адміністративний центр — місто районного значення Кремінна.
- Новокраснянка
- Новокраснянка, залишки
Економіка
Промисловий комплекс
Кількість об'єктів ЄДРПОУ-20
Структура промислового виробництва (у % обсягу виробництва району)
1.Добувна промисловість — 7,7
- видобування енергетичних матеріалів
- видобування неенергетичних матеріалів
2.Обробна промисловість — 84,4 з неї:
- Харчова промисловість та перероблення сільськогосподарських продуктів — 42,6
- Легка промисловість
- Целюлозно-паперова промисловість, видавнича справа
- Виробництво деревини та виробів з деревини — 11,9
- Хімічна та нафтохімічна промисловість — 0,3
- Виробництво інших неметалевих мінеральних виробів
- Металургія та оброблення металу
- Машинобудування, ремонт та монтаж машин та устаткування — 8,6
- Інше виробництво, не віднесено до інших угруповань — 36,5
3.Виробництво та розподілення електроенергії, газу, тепла, води — 7,9
Промислове виробництво
Темп росту за останні чотири роки:
- 2001 — 86,14 %
- 2002—136,77 %
- 2003—142,09 %
- 2004—127,74 %
Обсяг реалізованої промислової продукції на одну особу — 991.1 грн. Бартер у промисловості — 0,9 %, у сільському господарстві — 8,0 %.
Фінансовий результат від звичайної діяльності до оподаткування станом на 01.01.2005 всього по галузям економіки — 33,3 млн грн. у тому числі
- промисловість — 1,3 млн грн.
- сільське господарство — 1,8 млн грн.
Частка збиткових підприємств, всього — 28 % в тому числі
- у промисловості — 15,3 %
- у сільському господарстві — 12,3 %
Частка простроченої заборгованості (у % до 1 січня 2004 р.):
- дебіторської — 94,5
- кредиторської — 114,1
Зовнішньоекономічна діяльність
Іноземні інвестиції. Обсяги на одну особу, дол. США — 22,4. Зовнішньоекономічна діяльності. Експорт — 841,5 тис. дол. США. Обсяги експорту на одну особу — 17,5 дол. США. Сальдо зовнішньої торгівлі товарами на одну особу — 7,8 дол. США.
Транспорт
На особливому контролі в Кремінній знаходиться транспорт. Останнім часом залучення маршрутних таксі і придбання нових одиниць автобусів, введення нових маршрутів стабілізують роботу міського та приміського транспорту.
Охорона здоров'я
Медичну допомогу населенню міста надають 4 медичні установи, у тому числі 2 лікувально-профілактичних.
Освіта
Щорічно розширюється мережа загальноосвітніх установ. Крім 7 загальноосвітніх шкіл у м. Кремінній діють 1 ліцеї, 1 гімназія, спецшколи-інтернати.
Культура
Культурна сфера міста представлена 1 кінотеатром, 1 музеєм, 2 міськими бібліотеками, 1 будинком культури, 1 музичною і художньою школами.
Інфраструктура
Готелі
- Готель «Кремінна»
Політика
25 травня 2014 року відбулися Вибори Президента України. У межах Кремінського району були створені 34 виборчі дільниці. Явка на виборах складала — 16,57 % (проголосували 5 722 із 34 528 виборців). Найбільшу кількість голосів отримав Петро Порошенко — 34,06 % (1 949 виборців); Сергій Тігіпко — 15,29 % (875 виборців), Михайло Добкін — 8,00 % (458 виборців), Юлія Тимошенко — 7,38 % (422 виборців), Олег Ляшко — 5,85 % (335 виборців). Решта кандидатів набрали меншу кількість голосів. Кількість недійсних або зіпсованих бюлетенів — 3,95 %.
Примітки
- Розпорядження Президента України від 21 травня 2020 року № 333/2020-рп «Про призначення О.Клименчукова головою Кремінської районної державної адміністрації Луганської області»
- (рос.) Организация охраны растений Луганской области, занесенных в Красную книгу Украины. Методические указания. — Луганск, 1992.
- Збирав 3 1902 році .
- Відомості Верховної Ради СРСР. — 1940. — № 34 (97). — 29 вересня. — С. 4.
- [Населення за статтю та віком…2001] (укр.). Державна служба статистики України. Архів оригіналу за 23 листопада 2020.
- Дністрянський М. С. Етнополітична географія України. Львів: Літопис, 2006. С.465.
- . Архів оригіналу за 18 вересня 2016. Процитовано 13 березня 2022.
- Адміністративно-територіальний устрій Кремінського району [ 19 червня 2014 у Wayback Machine.] на сайті Верховної Ради України
- . Архів оригіналу за 27 лютого 2018.
Посилання
- Природа Кремінщини [ 28 лютого 2022 у Wayback Machine.]
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Кремінський район |
Цю статтю треба для відповідності Вікіпедії. (Квітень 2012) |
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kre minskij rajon rajon Ukrayini u zahidnij chastini Luganskoyi oblasti Administrativnij centr misto Kreminna Naselennya stanovit 38 404 osib na 2019 rik Plosha rajonu 1627 km Utvoreno 1940 roku Kreminskij rajonlikvidovana administrativno teritorialna odinicyaGerb PraporRajon na karti Luganska oblastOsnovni daniKrayina SRSR URSR UkrayinaOblast Luganska oblastKod KOATUU 4421600000Utvorenij 1940 r Naselennya 38 404 na 1 01 2019 Plosha 1627 km Gustota 23 6 osib km Tel kod 380 6454Poshtovi indeksi 92900 92943Naseleni punkti ta radiRajonnij centr m KreminnaMiski radi 1Selishni radi 1Silski radi 16Mista 1Smt 1Sela 32Selisha 4Rajonna vladaGolova radi Prokopenko Volodimir MikolajovichGolova RDA Klimenchukov Oleg VolodimirovichVebstorinka Kreminska RDA Kreminska rajradaAdresa 92900 Luganska obl Kreminskij r n m Kreminna vul Bankova 1MapaKreminskij rajon u VikishovishiGeografiyaOzero ChernikoveHarkivska oblast Borivskij rajon Svativskij rajon Starobilskij rajonDonecka oblast Bliznyukivskij rajon Novoajdarskij rajonDonecka oblast Bliznyukivskij rajon Donecka oblast Bahmutskij rajon Popasnyanskij rajon Rubizhne Po teritoriyi rajonu protikaye 4 richki Krasna dovzhinoyu 131 km Zherebec dovzhinoyu 53 km Borova dovzhinoyu 41 km Siverskij Donec V lisah vzdovzh livogo berega Siverskogo Dincya roztashovani ozera starici Chernikove Popove Kleshnya Linevo Chumackij Yerik Gnile Mertvij Donec Pererva Pidpisochne Pererva Pererva Gruntovij pokriv rajonu skladayut chornozemi zvichajni seredno gumusni negliboki na lisovidnih suglinkah U zaplavah richok Krasna Zherebec Borova ta Siverskij Donec ye chornozemi namiti i luchni luchno bolotni Borova terasa richki Siverskij Donec supishani i pishani grunti Korisni kopalini rajonu predstavleni rodovishami budivelnogo pisku krejdi ceglyano cherepichnoyi sirovini i kam yanovugilnimi vidkladennyami s Chervonopopivka m Kreminna s Kudryashivka smt Krasnorichenske Bilya mista Kreminna znahodyatsya mineralni dzherela Doslidzhennya viyavili mineralni vodi slaboradonovi gidrokarbonatno hloridni natriyevi maloyi mineralizaciyi yaki za svoyim himichnim skladom i za vmistom radonu ye mineralnimi likuvalnimi pridatnimi u balneologiyi Flora Na teritoriyi Kreminskogo regionu ye bagato zapovidnih misc ale nemaye najkrashogo kutochka prirodi i vidpochinku chim Kreminskij lis Golovnimi lisoutvoryuyuchimi porodami ye sosna zvichajna dub klen osika i vilha Za narodnogospodarskim znachennyam lisi rajonu vidnosyatsya do pershoyi grupi Lisu ciyeyi grupi sluzhat zasobom polipshennya prirodnogo seredovisha i mayut gruntovovodozahisne i klimatoregulyuyuche znachennya Lisovi ploshi rajonu stanovlyat 38 0 tis ga z nih 22 tis ga hvojnij lis Na teritoriyi rajonu traplyayutsya roslini zaneseni do Chervonoyi knigi Ukrayini bulatka dovgolista Cephalanthera longifolia Kreminskij lis vodyanij gorih Trapa natans Kreminskij lis ozero richka Krasna voloshka donecka Centaurea donetzica endemik serednoyi techiyi Siverskogo Dincya plodorizhka bloshichna Anacamptis coriophora luki Siverskogo Dincya j Krasnoyi bolotna Anacamptis palustris Kreminskij lis i sholomonosnij Orchis militaris Chervonopopivka zozulini slozi yajcepodibni Listera ovata Bunchuzhnij Kreminskij lis Liparis loeselii bolota navkolo Kreminnoyi Bunchuzhnij Kreminskij lis keleriya Taliyeva Koeleria talievii endemik serednoyi techiyi Siverskogo Dincya kovila volosista Stipa capillata vuzkolista Stipa tirsa dniprovska Stipa borysthenica Zaleskogo Stipa zalesskii Lessinga Stipa lessingiana najkrasivisha Stipa pulcherrima puhnastolista Stipa dasyphylla i ukrayinska Stipa ucrainica chislenni populyaciyi v stepu koruchka bolotna Epipactis palustris bolota navkolo Kreminnoyi moroznikova Epipactis helleborine Kreminna i temno chervona Epipactis atrorubens Kreminskij lis plaunec torfovij Lycopodium inundatum Bunchuzhnij lyubka dvolista Platanthera bifolia vilshaniki na okolicyah Kreminnoyi zozulki m yaso chervoni Dactylorhiza incarnata Kreminna plyamistij Dactylorhiza maculata Kreminskij lis Bunchuzhnij travnevij Dactylorhiza majalis Kreminskij lis i Fuksa Dactylorhiza fuchsii Kreminskij lis pirij kovilolistij Elytrigia stipifolia na krejdyanih vidslonennyah pivniki borovi Iris pineticola pivoniya vuzkolista Paeonia tenuifolia stepovi cilini polin sucilnobilij Artemisia hololeuca ryabchik malij Fritillaria meleagroides zaplavi Siverskogo Dincya i ruskij Fritillaria ruthenica Kreminna ryastka Bushe Ornithogalum boucheanum Kreminna salviniya plavucha Salvinia natans vodi Siverskogo Dincya son luchnij Pulsatilla pratensis tyulpan dibrovnij Tulipa quercetorum i zmiyelistij Tulipa ophiophylla shafran sitchastij Crocus reticulatus zvichajna roslina dibrov Fauna U lisi ye blizko 130 ozer iz nih 32 ozera ne visihayuchi z pidzemnimi dzherelami U lisovih ozerah vodyatsya korop lin karas lyash v yun som sudak shuka okun plotva raki Fauna lisu predstavlena takimi velikimi tvarinami yak los oleni shlyahetni i plyamisti kozi diki kabani lisici vovki zajci bilki U dragovinah i burelomah Serebryanskogo lisnictva buduyut divno skladni derev yani mistechka bobri U lisah gnizdyatsya diki golubi vodyani kurochki kachki chirki valdshnepi kuripki chasto traplyayutsya fazani tetereva sovi solov yi sinici shogli shpaki dyatli i bagato inshih Prirodno zapovidnij fond Luganskij prirodnij zapovidnik Nacionalnij prirodnij park Kreminski lisi Siversko Doneckij nacionalnij prirodnij parkPam yatki prirodi Kreminski kaptazhi gidrologichnij zakaznik Klimivske dzherelo gidrologichna pam yatka prirodi Dubovij gaj zapovidne urochishe Bilousova Sadka zapovidne urochishe Vilshanik zapovidne urochishe Sitkove zapovidne urochishe Serebryanskij botanichnij zakaznik Safonovo botanichnij zakaznikIstoriyaKreminskij rajon roztashovanij u zahidnij chastini Luganskoyi oblasti 10 serpnya 1940 r Rubizhanskij r n buv perejmenovanij v Kreminskij rajon Rubizhne misto oblasnogo pidporyadkuvannya v suchasnih mezhah stvorenij vid 4 sichnya 1965 r U nomu nalichuyetsya 59 naselenih punktiv ob yednanih u 13 silskih 1 selishnu ta 1 misku radi Krim togo na teritoriyi rajonu roztashovane misto oblasnogo pidporyadkuvannya Rubizhne Svoye najmenuvannya rajon otrimav vid mista Kreminnoyi zasnovanogo blizko 1680 r Kreminskij rajon odne iz najmalovnichishih misc Luganskoyi oblasti Navkolo zeleni lisi sosnovih berezovih i dubovih bagatorichnih derev a v lisah bagata fauna kabani lisici zajci losi oleni tosho Persha vugilna shahta pobudovana 1893 r ale zgodom vona bula zakrita Tilki z 1930 r pochali pracyuvati dekilka novih shaht kotri 1961 r buli ob yednani v shahtu Kreminna Arheologichni dani svidchat sho teritoriya krayu bula osvoyena lyudinoyu she za chasiv piznogo paleolitu 40 13 tisyach rokiv tomu Kam yani znaryaddya praci davnokam yanogo viku znajdeni na okolicyah mista Kreminnoyi ta poblizu sela Bulgakivki Bilsh zaselenoyu teritoriya krayu stala v epohu midi bronzi III I tisyacholittya do n e koli tut z yavlyayutsya chislenni skotarsko zemlerobski plemena 12 lipnya 1733 roku na richechci Kreminnij pritoci r Krasnoyi meshkancem Krasnyanskoyi slobodi odnodvorcem Mihajlom Chebotarovim bula zasnovana sloboda Kreminna V rik zasnuvannya v nij prozhivalo 13 dush Sloboda Kreminna bula kazennoyu Na pochatku 90 h rokiv XIX stolittya u Kreminskij volosti rozpochavsya vidobutok kam yanogo vugillya V 1894 roci u Kreminnij bulo 4 selyanski kopalni yaki davali 80 tis pudiv vugillya na rik V 1895 roci zapracyuvala shahta zbudovana vidomim v Donbasi promislovcem O K Alchevskim V comu zh roci vvedeno v ekspluataciyu zaliznichnu liniyu Harkiv Lisichansk sho projshla cherez Kreminnu U 1905 roci u seli Kabannomu stav do ladu chavuno livarnij zavod Malorosiya brativ Milleriv U kvitni 1918 roku kontrol nad krayem mala Ukrayinska Derzhava Skoropadskogo V listopadi avstrijsko nimecki vijska vidijshli na Zahid i vzhe v grudni rajon bulo okupovano bilshovikami U chervni 1919 roku Kreminnu zahopili denikinci a v grudni vona bula zahoplena diviziyami Pershoyi Kinnoyi armiyi Veliki zmini vidbulisya v zhitti selyan u 1928 1930 rokah Spochatku buli organizovani pershi TSOZi a na yih osnovi buli stvoreni kolgospi V 1930 roci bulo zakladeno veliku na toj chas shahtu Kreminna Shidna rozrahovanu na vidobutok 400 500 tonn vugillya na dobu Shahta stala do ladu u 1932 roci V 1929 roci v Kreminnij vidkrito majsternyu z remontu bayaniv na osnovi yakoyi zgodom virosla vidoma na vsyu Ukrayinu fabrika bayaniv U 1932 roci stvoreno promislovu artil sho vipuskala brichki i riznij silgospinventar yaku nastupnogo roku bulo reorganizovano na meblevu fabriku de vigotovlyalisya shkilni mebli 10 lipnya 1942 roku rajon okupuvali nimecko fashistski vijska U Kreminskih lisah pochav diyati partizanskij zagin pid komanduvannyam Ya I Sivoronova V seredini sichnya 1943 roku na pidstupah do Kreminnoyi rozgorilisya zhorstoki boyi 31 sichnya Kreminna i bagato inshih naselenih punktiv rajonu buli zvilneni Chervonoyu Armiyeyu Z Kreminskogo rajonu za period Nimecko radyanskoyi vijni na front pishlo majzhe 15000 cholovik 7481 z nih zaginulo na dorogah vijni 11 urodzhenciv Kreminskogo rajonu za svoyi bojovi podvigi buli udostoyeni visokogo zvannya Geroya Radyanskogo Soyuzu Osoblivo intensivno pochalo rozvivatisya gospodarstvo Kreminshini pislya zakinchennya vijni V grudni 1948 roku v misti bulo zakladeno shahtu Kreminna 1 trestu Lisichanskvugillya z proektnoyu potuzhnistyu 1000 tonn vugillya na dobu U 1946 roci kreminskij bayan zajnyav druge misce na Respublikanskomu konkursi muzichnih instrumentiv Mehanizatori s Novoyi Astrahani u 1947 roci virostili j zibrali na ploshi 152 ga po 22 9 c ozimoyi pshenici z gektara Brigadiru mehzagonu S P Bocharnika bulo prisvoyeno zvannya Geroya Socialistichnoyi Praci Za period z 1959 po 1966 rik bulo posadzheno 5500 ga lisu i plosha kreminskogo lisovogo masivu dosyagla 40 tis ga U kreminskomu zvirogospodarstvi rozvodili sriblyasto chornih lisic ta norok U 1966 roci zviroferma mala vzhe 462 lisici j 1130 norok V 1965 roci zhitlovij fond mista stanoviv 206 6 tis m Misto bulo povnistyu pidklyuchene do sistemi Donbasenergo V misti zbudovano odne z najkrashih v respublici likarnyane mistechko U nogo vhodiv stacionar na 300 lizhok i poliklinika osnasheni novitnoyu medichnoyu aparaturoyu U 1962 roci v Kreminnij vidkrito medichne uchilishe yake gotuvalo medichnih sester i feldsheriv dlya likuvalnih i profilaktichnih ustanov oblasti Na bazi girnichopromislovoyi shkoli u tomu zh roci stvoreno profesijno tehnichne uchilishe 91 sho gotuvalo slyusariv montazhnikiv elektromonteriv mulyariv stolyariv U 1959 1962 rokah u sosnovomu boru v Kreminnij zbudovano 3 shkoli internati NaselennyaRozpodil naselennya za vikom ta stattyu 2001 Stat Vsogo Do 15 rokiv 15 24 25 44 45 64 65 85 Ponad 85Choloviki 23 754 4091 3348 6596 6383 3207 129Zhinki 27 935 3941 3438 6551 7643 5743 619Statevo vikova piramidaCholoviki Vik Zhinki129 85 619 179 80 84 659 598 75 79 1521 1259 70 74 2033 1171 65 69 1530 1899 60 64 2619 860 55 59 1151 1709 50 54 1858 1915 45 49 2015 2026 40 44 2006 1584 35 39 1634 1394 30 34 1422 1592 25 29 1489 1548 20 24 1594 1800 15 20 1844 1847 10 14 1780 1304 5 9 1244 940 0 4 917 Etnichnij sklad naselennya rajonu na 2001 rik buv predstavlenij nastupnim chinom ukrayinci 85 1 rosiyani 13 5 bilorusi 0 5 inshi nacionalnosti 0 9 Etnomovnij sklad silskih ta miskih rad rajonu ridna mova naselennya za perepisom 2001 roku ukrayinska rosijska biloruska virmenskaKREMINSKIJ RAJON 78 7 20 8 0 2 0 1m KREMINNA 71 7 27 9 0 1 0 1smt KRASNORIChENSKE 93 1 6 8 0 0BARANIKIVSKA silrada 86 1 13 3 0 2BOROVENSKA silrada 87 9 12 1BULGAKIVSKA silrada 97 7 2 3VARVARIVSKA silrada 77 7 21 6 0 3 0 1GOLUBIVSKA silrada 91 9 7 8 0 3YePIFANIVSKA silrada 94 3 5 6 0 1KUDRYaShIVSKA silrada 74 7 24 3 0 1 0 6MAKIYiVSKA silrada 94 4 5 5MIHAJLIVSKA silrada 91 7 7 2 1 0 0 2NEVSKA silrada 97 0 2 9NOVOALEKSANDRIVSKA silrada 93 1 6 5 0 4NOVOASTRAHANSKA silrada 90 9 8 1 0 1 0 2NOVOVODYaNSKA silrada 97 9 2 1NOVOKRASNYaNSKA silrada 26 2 73 3 0 1NOVOMIKILSKA silrada 93 3 6 3 0 4ChERVONOPOPIVSKA silrada 93 6 5 6 0 7Administrativnij ustrijDokladnishe Administrativnij ustrij Kreminskogo rajonu Administrativno teritorialno rajon podilyayetsya na 1 misku radu 1 selishnu radu ta 16 silskih rad yaki ob yednuyut 38 naselenih punktiv i pidporyadkovani Administrativnij centr misto rajonnogo znachennya Kreminna Novokrasnyanka Novokrasnyanka zalishkiEkonomikaPromislovij kompleks Kilkist ob yektiv YeDRPOU 20 Struktura promislovogo virobnictva u obsyagu virobnictva rajonu 1 Dobuvna promislovist 7 7 vidobuvannya energetichnih materialiv vidobuvannya neenergetichnih materialiv 2 Obrobna promislovist 84 4 z neyi Harchova promislovist ta pereroblennya silskogospodarskih produktiv 42 6 Legka promislovist Celyulozno paperova promislovist vidavnicha sprava Virobnictvo derevini ta virobiv z derevini 11 9 Himichna ta naftohimichna promislovist 0 3 Virobnictvo inshih nemetalevih mineralnih virobiv Metalurgiya ta obroblennya metalu Mashinobuduvannya remont ta montazh mashin ta ustatkuvannya 8 6 Inshe virobnictvo ne vidneseno do inshih ugrupovan 36 5 3 Virobnictvo ta rozpodilennya elektroenergiyi gazu tepla vodi 7 9 Promislove virobnictvo Temp rostu za ostanni chotiri roki 2001 86 14 2002 136 77 2003 142 09 2004 127 74 Obsyag realizovanoyi promislovoyi produkciyi na odnu osobu 991 1 grn Barter u promislovosti 0 9 u silskomu gospodarstvi 8 0 Finansovij rezultat vid zvichajnoyi diyalnosti do opodatkuvannya stanom na 01 01 2005 vsogo po galuzyam ekonomiki 33 3 mln grn u tomu chisli promislovist 1 3 mln grn silske gospodarstvo 1 8 mln grn Chastka zbitkovih pidpriyemstv vsogo 28 v tomu chisli u promislovosti 15 3 u silskomu gospodarstvi 12 3 Chastka prostrochenoyi zaborgovanosti u do 1 sichnya 2004 r debitorskoyi 94 5 kreditorskoyi 114 1Zovnishnoekonomichna diyalnist Inozemni investiciyi Obsyagi na odnu osobu dol SShA 22 4 Zovnishnoekonomichna diyalnosti Eksport 841 5 tis dol SShA Obsyagi eksportu na odnu osobu 17 5 dol SShA Saldo zovnishnoyi torgivli tovarami na odnu osobu 7 8 dol SShA TransportNa osoblivomu kontroli v Kreminnij znahoditsya transport Ostannim chasom zaluchennya marshrutnih taksi i pridbannya novih odinic avtobusiv vvedennya novih marshrutiv stabilizuyut robotu miskogo ta primiskogo transportu Ohorona zdorov yaMedichnu dopomogu naselennyu mista nadayut 4 medichni ustanovi u tomu chisli 2 likuvalno profilaktichnih OsvitaShorichno rozshiryuyetsya merezha zagalnoosvitnih ustanov Krim 7 zagalnoosvitnih shkil u m Kreminnij diyut 1 liceyi 1 gimnaziya specshkoli internati KulturaKulturna sfera mista predstavlena 1 kinoteatrom 1 muzeyem 2 miskimi bibliotekami 1 budinkom kulturi 1 muzichnoyu i hudozhnoyu shkolami InfrastrukturaGoteli Gotel Kreminna Politika25 travnya 2014 roku vidbulisya Vibori Prezidenta Ukrayini U mezhah Kreminskogo rajonu buli stvoreni 34 viborchi dilnici Yavka na viborah skladala 16 57 progolosuvali 5 722 iz 34 528 viborciv Najbilshu kilkist golosiv otrimav Petro Poroshenko 34 06 1 949 viborciv Sergij Tigipko 15 29 875 viborciv Mihajlo Dobkin 8 00 458 viborciv Yuliya Timoshenko 7 38 422 viborciv Oleg Lyashko 5 85 335 viborciv Reshta kandidativ nabrali menshu kilkist golosiv Kilkist nedijsnih abo zipsovanih byuleteniv 3 95 PrimitkiRozporyadzhennya Prezidenta Ukrayini vid 21 travnya 2020 roku 333 2020 rp Pro priznachennya O Klimenchukova golovoyu Kreminskoyi rajonnoyi derzhavnoyi administraciyi Luganskoyi oblasti ros Organizaciya ohrany rastenij Luganskoj oblasti zanesennyh v Krasnuyu knigu Ukrainy Metodicheskie ukazaniya Lugansk 1992 Zbirav 3 1902 roci Vidomosti Verhovnoyi Radi SRSR 1940 34 97 29 veresnya S 4 Naselennya za stattyu ta vikom 2001 ukr Derzhavna sluzhba statistiki Ukrayini Arhiv originalu za 23 listopada 2020 Dnistryanskij M S Etnopolitichna geografiya Ukrayini Lviv Litopis 2006 S 465 Arhiv originalu za 18 veresnya 2016 Procitovano 13 bereznya 2022 Administrativno teritorialnij ustrij Kreminskogo rajonu 19 chervnya 2014 u Wayback Machine na sajti Verhovnoyi Radi Ukrayini Arhiv originalu za 27 lyutogo 2018 PosilannyaPriroda Kreminshini 28 lyutogo 2022 u Wayback Machine Vikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Kreminskij rajon Cyu stattyu treba vikifikuvati dlya vidpovidnosti standartam yakosti Vikipediyi Bud laska dopomozhit dodavannyam dorechnih vnutrishnih posilan abo vdoskonalennyam rozmitki statti Kviten 2012