Палести́на (араб. فلسطين, арам. ܦܠܫܬ, івр. ארץ-ישראל — біблійн. «земля Ханаанська», «земля Обітована» і «земля Ізраїлю») — історична область в Західній Азії. Межі області приблизно охоплюють територію сучасних сектора Гази, Ізраїлю, Голанських висот, Західного берега річки Йордан, Йорданії, частині Лівану та Сирії. Синайський півострів зазвичай вважається окремою географічною зоною.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelkwTDBocGMzUnZjbWxqWVd4ZlltOTFibVJoY21sbGMxOXZabDlRWVd4bGMzUnBibVZmSlRJNGNHeGhhVzRsTWprdWMzWm5Mekl5TUhCNExVaHBjM1J2Y21sallXeGZZbTkxYm1SaGNtbGxjMTl2Wmw5UVlXeGxjM1JwYm1WZkpUSTRjR3hoYVc0bE1qa3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Географія
Палестина історично поділяється на 4 географічні області: Прибережна (до Середземного моря) рівнина, Галілея (північна частина), Самарія (центральна частина, на північ від Єрусалима) та Юдея (південна частина, разом з Єрусалимом). Цими географічними назвами оперує, зокрема, Біблія.
У наш час територію Самарії та Юдеї, зокрема і в українськомовних джерелах, часто називають «Західний берег річки Йордан».
Галілея, Самарія та Юдея складаються з ряду гірських груп, долин та пустель. Гори на півдні — , в середині — Самарійські гори (Гризин, ), далі Фавор (562 м над рівнем моря), (515 м), Кармель (551 м), на півночі Гермон (2814 м). У глибоких западинах (значно нижче рівня моря) розташовані Тиверіадське озеро (212 м нижче рівня моря), Мертве море (найглибша западина на земній кулі, на 400 м нижче рівня моря).
Палестинська територія розділена на дві частини — Західний берег річки Йордан та Сектор Гази.
Площа території Західного берегу річки Йордан складає 5,8 тис. км2. Загальна довжина кордонів — 404 км. Там м'який клімат з м'якими зимами і спекотним літом. Найвища точка — Таль Асур (1022 м), найнижча — Мертве море (-408 м). З природних ресурсів тут лише землі, придатні для сільського господарства завдяки зрошуванню.
Сектор Гази має площу всього в 360 км2. Загальна довжина кордонів — 62 км. Клімат тут помірний з м'якими зимами і сухим та спекотним літом. Територія складається з рівнинних ділянок та піщаних дюн. Найнижча точка — Середземне море — 0 м, найвища — Абу Авгад (105 м).
Назва
Споконвічно «Філістією» називали територію розселення народу філістимлян — тобто узбережжя Середземного моря з містами Газа та Ашкелон. Давні греки (щонайменше з часів Геродота) іменували Філістію на свій лад — «Палестиною» (дав.-гр. Παλαιστίνη), а землі вглибині континенту («за Палестиною») — «Палестинською Сирією» (дав.-гр. Παλαιστίνη Συρία). Проте ця назва була суто книжковою, місцеві мешканці, які розмовляли не грецькою, а семітськими мовами, її не вживали. Після повстання Макавеїв та відновлення незалежності єврейської держави для позначення її території використовували назву Юдея. Цю ж назву отримала і провінція, утворена після приєднання Юдеї до Римської імперії. Після придушення повстання Бар-Кохби імператор Адріан вирішив перейменувати провінцію, щоб стерти пам'ять про існування незалежного Юдейського царства і в якості нової назви взяв книжковий грецький топонім «Сирія Палестинська» — лат. Syria Pelestina. За спадкоємців Адріана прикметник перетворився на іменник, а потім провінція була поділена на кілька — «Палестину Першу», «Палестину Другу» та «Палестину Третю».
З початку XX ст. від слова «Палестина» було утворено назву «палестинці». Під час британського мандату в Палестині (у 1-й половині 20-го сторіччя), англійці називали палестинцями (palestinians) усіх юдеїв і арабів, що мешкали на території між річкою Йордан та Середземним морем. Після Шестиденної війни 1967 року так почали називати арабів, що мешкають на території Держави Ізраїль.
Історія
Регіон контролювався численними народами, зокрема стародавніми єгиптянами, ханааніями, ізраїльтянами, ассирійцями, вавилонянами, ахеменідами, стародавніми греками, римлянами, парфянами, сасанідами, візантійцями, арабськими халіфатами Праведних, Омеядів, Аббасидів та Фатімідів, хрестоносцями, Айюбідами, Мамлюками, монголами, османами, британцями, сучасними ізраїльтянами та палестинцями.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHbHRaV3hwYm1Vdlp6UTFNRGxvTm1GNmN6UnBOSHBrZEd3NFltb3diMkp0TW1wa2NuWjRjeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
У III тисячоліття до н. е. Палестина була заселена племенами ханаанців. З XIII ст. до н. е. почалося завоювання території сучасної Палестини давньоєврейськими племенами.
У XI ст. до н. е. давньоєврейські племена заснували Юдейське царство, що розпалося у 928 р. до н. е. на два — Ізраїльське царство (існувало до 722 р. до н. е.) та Юдейське царство (до 586 р. до н. е.). Згодом Палестина була завойована давньоперською державою Ахеменідів, потім входила до складу елліністичних держав Птолемеїв і Селевкідів (у III—II ст. до н. е.). З 63 р. до н. е. Палестина була римською провінцією і поділялася на Юдею, Самарію та (Зайордання). З 395 року — у складі Візантії. У 636 році Палестину завоювали араби, між 1099 та 1187 роками — хрестоносці, які заснували тут Єрусалимське королівство. 1516 року вона потрапила під владу Османської імперії.
З кінця XIX століття почалося заселення Палестини євреями, послідовниками ідеології сіонізму. 1900 року в ній було 34 єврейські сільськогосподарські поселення з 28176 гектарами землі і 5,3 тис. людей.
-
- Монета підмандатної Палестини
- Поштова марка підмандатної Палестини
- Південний Ханаан (нинішня Палестина) після навали «народів моря»
- Історична мапа Палестини з Енциклопедичного словника Брокгауза та Ефрона
- Єрусалим
-
Сучасний період
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1TDFOMWNuWmxlVjl2Wmw5UVlXeGxjM1JwYm1WZk1UazBNaTB4T1RVNFh6RXRNVEF3SlRKRE1EQXdYM05vWldWMFgybHVaR1Y0TG5CdVp5OHlNakJ3ZUMxVGRYSjJaWGxmYjJaZlVHRnNaWE4wYVc1bFh6RTVOREl0TVRrMU9GOHhMVEV3TUNVeVF6QXdNRjl6YUdWbGRGOXBibVJsZUM1d2JtYz0ucG5n.png)
Яков
Ха-Арава
Лоц
Омер
Ценіфім
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemsyTDBSbGJXOW5jbUZ3YUdsalgyMWhjRjl2Wmw5UVlXeGxjM1JwYm1WZkxWOUpjM0poWld4ZkxWOTNhWFJvWDB4bFoyVnVaQzV3Ym1jdk1qSXdjSGd0UkdWdGIyZHlZWEJvYVdOZmJXRndYMjltWDFCaGJHVnpkR2x1WlY4dFgwbHpjbUZsYkY4dFgzZHBkR2hmVEdWblpXNWtMbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Під час Першої світової війни Палестину окупувала Велика Британія (1917), яка отримала мандат Ліги Націй на управління цією територією.
Протягом XX століття єврейське населення Палестини зросло з 50 тис. осіб (1900) до близько 600 тис. у момент закінчення британського мандату та проголошення Держави Ізраїль (1948). Нині євреї становлять більшу частину населення колишньої Підмандатної Палестини — понад 5 млн осіб (2000). Арабів нараховується 750 тис. осіб в Ізраїлі і близько 1 млн на Західному березі, у Східному Єрусалимі та смузі Газа. Поза межами колишньої Підмандатної Палестини внаслідок арабо-ізраїльських воєн опинилося понад 1,5 млн[] (1,2 млн у Йорданії[], 300 тис. у Лівані[]; близько 100 тис. — у США[].
Значна частина арабських палестинців регулярно бере участь в різних акціях протесту, які супроводжуються киданням каміння в ізраїльських солдатів, штурмом лінії розмежування та іншими проявами насилля. Їх стримують сили ізраїльської армії, що відповідають за безпеку кордонів розмежування, це нерідко супроводжується відкриттям попереджувального і прицільного вогню з боку ізраїльської армії, трапляються поранення та летальні випадки серед протестувальників.
Політичний статус
Після підписання Організацією визволення Палестини під головуванням Ясіра Арафата та урядом Ізраїлю на чолі з прем'єр-міністром Іцхаком Рабином так званих Норвезьких мирних угод (1993), було створено так звану Палестинську національну адміністрацію (ПНА) для арабського населення Західного берегу та сектору Ґази, а ізраїльський військовий контингент було виведено з більшості населених пунктів цих територій, які, як передбачає план мирного процесу, у майбутньому отримають політичний статус незалежної арабської держави.
30 листопада 2012 року ООН надала Палестині нового статусу — «держави спостерігача» ООН.
26 серпня 2019 року, прессекретар голови Палестинської адміністрації Набіль Абу Рудейна піддав різкій критиці рішення Державного департаменту США щодо виключення Палестинської автономії з опублікованого їм списку держав і територій. Як повідомляється, Палестинська автономія була виключена зі списку країн та територій, опублікованих на вебсторінці Управління Близького Сходу Держдепу США.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekUxTDFCeWIzQnZjMkZzYzE5bWIzSmZkR2hsWDAxaGJtUmhkR1ZmYjJaZlVHRnNaWE4wYVc1bFh6RTVNVFl0TVRrdWMzWm5MekkxT0hCNExWQnliM0J2YzJGc2MxOW1iM0pmZEdobFgwMWhibVJoZEdWZmIyWmZVR0ZzWlhOMGFXNWxYekU1TVRZdE1Ua3VjM1puTG5CdVp3PT0ucG5n.png)
проєкт «Міжнародної адміністрації» за угодою Сайкса–Піко 1916 року,
претензії ВСО висловлені на Паризькій мирній конференції 1919 року,
остаточні кордони підмандатної території Ліги Націй у Палестині 1923–1948 років.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek5tTDFCbFpXeGZiV0Z3WHpFNU16ZGZVR0ZzWlhOMGFXNWxMbk4yWnk4eU5UaHdlQzFRWldWc1gyMWhjRjh4T1RNM1gxQmhiR1Z6ZEdsdVpTNXpkbWN1Y0c1bi5wbmc=.png)
територія євреїв, територія арабів, міжнародна зона, яка повинна була лишитися під британським контролем і адміністрацією.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelF5TDBwbGQybHphRjloYm1SZlFYSmhZbDlNWVc1a1gwOTNibVZ5YzJocGNGOXBibDlOWVc1a1lYUnZjbmxmVUdGc1pYTjBhVzVsSlRKRFh6RTVORGN1YzNabkx6STFPSEI0TFVwbGQybHphRjloYm1SZlFYSmhZbDlNWVc1a1gwOTNibVZ5YzJocGNGOXBibDlOWVc1a1lYUnZjbmxmVUdGc1pYTjBhVzVsSlRKRFh6RTVORGN1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
кордони підмандатної Палестини, землі, які знаходилися у власності центральних та місцевих органів влади, або належали палестинським арабам, [en] (становили 7,4 % загальної земельної площі або 24 % оброблюваних земель), з яких більше половини належало ЄНФ та [en].
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlF5TDFWdWFYUmxaRjlPWVhScGIyNXpYMUJoY25ScGRHbHZibDlRYkdGdVgyWnZjbDlRWVd4bGMzUnBibVZmYldGd0xuTjJaeTh5TlRod2VDMVZibWwwWldSZlRtRjBhVzl1YzE5UVlYSjBhWFJwYjI1ZlVHeGhibDltYjNKZlVHRnNaWE4wYVc1bFgyMWhjQzV6ZG1jdWNHNW4ucG5n.png)
територія, призначена для майбутньої єврейської держави,
територія, призначена для майбутньої арабської держави,
Єрусалим під інтернаціональним управлінням ООН (статус [en]).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlppTDBwdmNtUmhibWxoYmkxaGJtNWxlR1ZrWDFkbGMzUmZRbUZ1YTE5aGJtUmZSV2Q1Y0hScFlXNHRiMk5qZFhCcFpXUmZSMkY2WVY5VGRISnBjQ1V5UTE4eE9UUTRMVFkzTG5OMlp5OHlOVGh3ZUMxS2IzSmtZVzVwWVc0dFlXNXVaWGhsWkY5WFpYTjBYMEpoYm10ZllXNWtYMFZuZVhCMGFXRnVMVzlqWTNWd2FXVmtYMGRoZW1GZlUzUnlhWEFsTWtOZk1UazBPQzAyTnk1emRtY3VjRzVuLnBuZw==.png)
територія Ізраїлю, відведена йому за Планом поділу та захоплена у відведеної арабській державі (≈60% території),
територія на західному березі річки Йордан, захоплена Йорданією,
територія Гази, захоплена Єгиптом.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZtTDFCaGJHVnpkR2x1YVdGdVgwNWhkR2x2Ym1Gc1gwRjFkR2h2Y21sMGVWOTNhWFJvYVc1ZlNYTnlZV1ZzSlRKRE1UazJOeTA1TkM1emRtY3ZNalU0Y0hndFVHRnNaWE4wYVc1cFlXNWZUbUYwYVc5dVlXeGZRWFYwYUc5eWFYUjVYM2RwZEdocGJsOUpjM0poWld3bE1rTXhPVFkzTFRrMExuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekV4TDFCaGJHVnpkR2x1YVdGdVgwNWhkR2x2Ym1Gc1gwRjFkR2h2Y21sMGVWOTNhWFJvYVc1ZlNYTnlZV1ZzSlRKRFh6RTVPVFF0TWpBd05pNXpkbWN2TWpVNGNIZ3RVR0ZzWlhOMGFXNXBZVzVmVG1GMGFXOXVZV3hmUVhWMGFHOXlhWFI1WDNkcGRHaHBibDlKYzNKaFpXd2xNa05mTVRrNU5DMHlNREEyTG5OMlp5NXdibWM9LnBuZw==.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZpTDFCaGJHVnpkR2x1YVdGdVgwNWhkR2x2Ym1Gc1gwRjFkR2h2Y21sMGVWOTNhWFJvYVc1ZlNYTnlZV1ZzSlRKRFh6SXdNRFl1YzNabkx6STFPSEI0TFZCaGJHVnpkR2x1YVdGdVgwNWhkR2x2Ym1Gc1gwRjFkR2h2Y21sMGVWOTNhWFJvYVc1ZlNYTnlZV1ZzSlRKRFh6SXdNRFl1YzNabkxuQnVadz09LnBuZw==.png)
Див. також
Примітки
- Олексій Мустафін. В пошуках україн юдейських. Еспресо. 2023-10-15.
- Gaza-Israel border: Clashes 'leave 16 Palestinians dead and hundreds injured'. BBC News. 31 березня 2018. оригіналу за 15 травня 2021. Процитовано 6 червня 2021. (англ.)
- Nine Killed in Gaza as Palestinian Protesters Face Off With Israeli Soldiers. The New York Times. 6 квітня 2018. оригіналу за 23 липня 2021. Процитовано 26 вересня 2021. (англ.)
- https://www.independent.co.uk/news/world/middle-east/farmer-killed-israel-latest-gaza-strip-west-bank-hamas-protests-mass-sit-ins-benjamin-netanyahu-a8281116.html
- США виключили Палестину зі списку держав. 26.08.2019, 16:03
Довоєнна українська преса про Палестину
Про події у Палестині писало видавництво лівої «Української Національно-демократичної Організації».
- Жиди переходять до терористичної акції в Палестині // Діло, 06.07.1938
- 27 жертв терору в Гайфі // Діло, 09.07.1938
- Залізничний зв'язок між Палестиною та Єгиптом перерваний // Діло, 12.07.1938
- 200 вбитих у Палестині // Діло, 23.08.1938
- Завзяті бої арабів з військом // Діло, 26.08.1938
- Телефонічний зв'язок з Палестиною перерваний // Діло, 02.09.1938
Посилання
- Обітована земля // Українська Релігієзнавча Енциклопедія
- Палестина // Юридична енциклопедія : [у 6 т.] / ред. кол.: Ю. С. Шемшученко (відп. ред.) [та ін.]. — К. : Українська енциклопедія ім. М. П. Бажана, 2002. — Т. 4 : Н — П. — 720 с. — .
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshi znachennya cogo termina Palestina znachennya Palesti na arab فلسطين aram ܦܠܫܬ ivr ארץ ישראל biblijn zemlya Hanaanska zemlya Obitovana i zemlya Izrayilyu istorichna oblast v Zahidnij Aziyi Mezhi oblasti priblizno ohoplyuyut teritoriyu suchasnih sektora Gazi Izrayilyu Golanskih visot Zahidnogo berega richki Jordan Jordaniyi chastini Livanu ta Siriyi Sinajskij pivostriv zazvichaj vvazhayetsya okremoyu geografichnoyu zonoyu Kordon Palestinskoyi Siriyi Kordon mizh en piznishe en ta en piznishe en Kordon pidmandatnoyi Palestini Kordon mizh Derzhavoyu Izrayil ta Derzhavoyu Palestina zokrema Zahidnim beregom ta sektorom Gazi GeografiyaDokladnishe Geografiya Palestini Palestina istorichno podilyayetsya na 4 geografichni oblasti Priberezhna do Seredzemnogo morya rivnina Galileya pivnichna chastina Samariya centralna chastina na pivnich vid Yerusalima ta Yudeya pivdenna chastina razom z Yerusalimom Cimi geografichnimi nazvami operuye zokrema Bibliya U nash chas teritoriyu Samariyi ta Yudeyi zokrema i v ukrayinskomovnih dzherelah chasto nazivayut Zahidnij bereg richki Jordan Galileya Samariya ta Yudeya skladayutsya z ryadu girskih grup dolin ta pustel Gori na pivdni v seredini Samarijski gori Grizin dali Favor 562 m nad rivnem morya 515 m Karmel 551 m na pivnochi Germon 2814 m U glibokih zapadinah znachno nizhche rivnya morya roztashovani Tiveriadske ozero 212 m nizhche rivnya morya Mertve more najglibsha zapadina na zemnij kuli na 400 m nizhche rivnya morya Palestinska teritoriya rozdilena na dvi chastini Zahidnij bereg richki Jordan ta Sektor Gazi Plosha teritoriyi Zahidnogo beregu richki Jordan skladaye 5 8 tis km2 Zagalna dovzhina kordoniv 404 km Tam m yakij klimat z m yakimi zimami i spekotnim litom Najvisha tochka Tal Asur 1022 m najnizhcha Mertve more 408 m Z prirodnih resursiv tut lishe zemli pridatni dlya silskogo gospodarstva zavdyaki zroshuvannyu Sektor Gazi maye ploshu vsogo v 360 km2 Zagalna dovzhina kordoniv 62 km Klimat tut pomirnij z m yakimi zimami i suhim ta spekotnim litom Teritoriya skladayetsya z rivninnih dilyanok ta pishanih dyun Najnizhcha tochka Seredzemne more 0 m najvisha Abu Avgad 105 m NazvaPrikladi en 1 Pomponij Mela lat blizko 43 r n e 2 Notitia Dignitatum lat bl 410 r n e 3 Kniga Rozhera arab 1154 r n e 4 en osman 1803 r n e Spokonvichno Filistiyeyu nazivali teritoriyu rozselennya narodu filistimlyan tobto uzberezhzhya Seredzemnogo morya z mistami Gaza ta Ashkelon Davni greki shonajmenshe z chasiv Gerodota imenuvali Filistiyu na svij lad Palestinoyu dav gr Palaistinh a zemli vglibini kontinentu za Palestinoyu Palestinskoyu Siriyeyu dav gr Palaistinh Syria Prote cya nazva bula suto knizhkovoyu miscevi meshkanci yaki rozmovlyali ne greckoyu a semitskimi movami yiyi ne vzhivali Pislya povstannya Makaveyiv ta vidnovlennya nezalezhnosti yevrejskoyi derzhavi dlya poznachennya yiyi teritoriyi vikoristovuvali nazvu Yudeya Cyu zh nazvu otrimala i provinciya utvorena pislya priyednannya Yudeyi do Rimskoyi imperiyi Pislya pridushennya povstannya Bar Kohbi imperator Adrian virishiv perejmenuvati provinciyu shob sterti pam yat pro isnuvannya nezalezhnogo Yudejskogo carstva i v yakosti novoyi nazvi vzyav knizhkovij greckij toponim Siriya Palestinska lat Syria Pelestina Za spadkoyemciv Adriana prikmetnik peretvorivsya na imennik a potim provinciya bula podilena na kilka Palestinu Pershu Palestinu Drugu ta Palestinu Tretyu Z pochatku XX st vid slova Palestina bulo utvoreno nazvu palestinci Pid chas britanskogo mandatu v Palestini u 1 j polovini 20 go storichchya anglijci nazivali palestincyami palestinians usih yudeyiv i arabiv sho meshkali na teritoriyi mizh richkoyu Jordan ta Seredzemnim morem Pislya Shestidennoyi vijni 1967 roku tak pochali nazivati arabiv sho meshkayut na teritoriyi Derzhavi Izrayil IstoriyaDokladnishe Istoriya Palestini Region kontrolyuvavsya chislennimi narodami zokrema starodavnimi yegiptyanami hanaaniyami izrayiltyanami assirijcyami vavilonyanami ahemenidami starodavnimi grekami rimlyanami parfyanami sasanidami vizantijcyami arabskimi halifatami Pravednih Omeyadiv Abbasidiv ta Fatimidiv hrestonoscyami Ajyubidami Mamlyukami mongolami osmanami britancyami suchasnimi izrayiltyanami ta palestincyami U III tisyacholittya do n e Palestina bula zaselena plemenami hanaanciv Z XIII st do n e pochalosya zavoyuvannya teritoriyi suchasnoyi Palestini davnoyevrejskimi plemenami U XI st do n e davnoyevrejski plemena zasnuvali Yudejske carstvo sho rozpalosya u 928 r do n e na dva Izrayilske carstvo isnuvalo do 722 r do n e ta Yudejske carstvo do 586 r do n e Zgodom Palestina bula zavojovana davnoperskoyu derzhavoyu Ahemenidiv potim vhodila do skladu ellinistichnih derzhav Ptolemeyiv i Selevkidiv u III II st do n e Z 63 r do n e Palestina bula rimskoyu provinciyeyu i podilyalasya na Yudeyu Samariyu ta Zajordannya Z 395 roku u skladi Vizantiyi U 636 roci Palestinu zavoyuvali arabi mizh 1099 ta 1187 rokami hrestonosci yaki zasnuvali tut Yerusalimske korolivstvo 1516 roku vona potrapila pid vladu Osmanskoyi imperiyi Z kincya XIX stolittya pochalosya zaselennya Palestini yevreyami poslidovnikami ideologiyi sionizmu 1900 roku v nij bulo 34 yevrejski silskogospodarski poselennya z 28176 gektarami zemli i 5 3 tis lyudej Pasport meshkancya pidmandatnoyi Palestini Moneta pidmandatnoyi Palestini Poshtova marka pidmandatnoyi Palestini Pivdennij Hanaan ninishnya Palestina pislya navali narodiv morya Istorichna mapa Palestini z Enciklopedichnogo slovnika Brokgauza ta Efrona Yerusalim Mechet al Aksa YerusalimSuchasnij periodMetula Hajfa Cfat Zihron Yakov Nazaret Tel Aviv Nablus Ibelin Ramla Yerusalim Gaza Hevron Mertve more Rafah Beer Sheva Gora Sodom Nicana Avdat Strumok Ha Arava Har Loc Har Omer Har Cenifim Jotvata Ejlat en protyagom periodu britanskogo mandata 1942 1958 natisnit na posilannya shob pereglyanuti okremi originalni karti u visokij rozdilnij zdatnosti Etnichna bilshist za poselennyami teperishni Na mapi vkazano etnichnu bilshist naselenih punktiv mist sil ta inshih gromad Pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Palestinu okupuvala Velika Britaniya 1917 yaka otrimala mandat Ligi Nacij na upravlinnya ciyeyu teritoriyeyu Protyagom XX stolittya yevrejske naselennya Palestini zroslo z 50 tis osib 1900 do blizko 600 tis u moment zakinchennya britanskogo mandatu ta progoloshennya Derzhavi Izrayil 1948 Nini yevreyi stanovlyat bilshu chastinu naselennya kolishnoyi Pidmandatnoyi Palestini ponad 5 mln osib 2000 Arabiv narahovuyetsya 750 tis osib v Izrayili i blizko 1 mln na Zahidnomu berezi u Shidnomu Yerusalimi ta smuzi Gaza Poza mezhami kolishnoyi Pidmandatnoyi Palestini vnaslidok arabo izrayilskih voyen opinilosya ponad 1 5 mln dzherelo 1 2 mln u Jordaniyi dzherelo 300 tis u Livani dzherelo blizko 100 tis u SShA dzherelo Znachna chastina arabskih palestinciv regulyarno bere uchast v riznih akciyah protestu yaki suprovodzhuyutsya kidannyam kaminnya v izrayilskih soldativ shturmom liniyi rozmezhuvannya ta inshimi proyavami nasillya Yih strimuyut sili izrayilskoyi armiyi sho vidpovidayut za bezpeku kordoniv rozmezhuvannya ce neridko suprovodzhuyetsya vidkrittyam poperedzhuvalnogo i pricilnogo vognyu z boku izrayilskoyi armiyi traplyayutsya poranennya ta letalni vipadki sered protestuvalnikiv Politichnij statusPislya pidpisannya Organizaciyeyu vizvolennya Palestini pid golovuvannyam Yasira Arafata ta uryadom Izrayilyu na choli z prem yer ministrom Ichakom Rabinom tak zvanih Norvezkih mirnih ugod 1993 bulo stvoreno tak zvanu Palestinsku nacionalnu administraciyu PNA dlya arabskogo naselennya Zahidnogo beregu ta sektoru Gazi a izrayilskij vijskovij kontingent bulo vivedeno z bilshosti naselenih punktiv cih teritorij yaki yak peredbachaye plan mirnogo procesu u majbutnomu otrimayut politichnij status nezalezhnoyi arabskoyi derzhavi 30 listopada 2012 roku OON nadala Palestini novogo statusu derzhavi sposterigacha OON 26 serpnya 2019 roku pressekretar golovi Palestinskoyi administraciyi Nabil Abu Rudejna piddav rizkij kritici rishennya Derzhavnogo departamentu SShA shodo viklyuchennya Palestinskoyi avtonomiyi z opublikovanogo yim spisku derzhav i teritorij Yak povidomlyayetsya Palestinska avtonomiya bula viklyuchena zi spisku krayin ta teritorij opublikovanih na vebstorinci Upravlinnya Blizkogo Shodu Derzhdepu SShA Teritorialni zmini Palestini u HH HHI stolittyahPropoziciyi 1916 1922 rr shodo upravlinnya Palestinoyu pislya rozdilu Osmanskoyi imperiyi proyekt Mizhnarodnoyi administraciyi za ugodoyu Sajksa Piko 1916 roku pretenziyi VSO vislovleni na Parizkij mirnij konferenciyi 1919 roku ostatochni kordoni pidmandatnoyi teritoriyi Ligi Nacij u Palestini 1923 1948 rokiv Plan podilu Palestini en 1937 roku teritoriya yevreyiv teritoriya arabiv mizhnarodna zona yaka povinna bula lishitisya pid britanskim kontrolem i administraciyeyu Zemlevolodinnya yevreyiv v Palestini u 1947 roci kordoni pidmandatnoyi Palestini zemli yaki znahodilisya u vlasnosti centralnih ta miscevih organiv vladi abo nalezhali palestinskim arabam en stanovili 7 4 zagalnoyi zemelnoyi ploshi abo 24 obroblyuvanih zemel z yakih bilshe polovini nalezhalo YeNF ta en Plan OON po rozdilennyu Palestini rezolyuciya Generalnoyi Asambleyi OON 181 II 1947 roku teritoriya priznachena dlya majbutnoyi yevrejskoyi derzhavi teritoriya priznachena dlya majbutnoyi arabskoyi derzhavi Yerusalim pid internacionalnim upravlinnyam OON status en Demarkacijna zelena liniya 1949 roku za pidsumkami Palestinskoyi vijni teritoriya Izrayilyu vidvedena jomu za Planom podilu ta zahoplena u vidvedenoyi arabskij derzhavi 60 teritoriyi teritoriya na zahidnomu berezi richki Jordan zahoplena Jordaniyeyu teritoriya Gazi zahoplena Yegiptom Teritorialni zmini pislya 1967 roku pid chas Shestidennoyi vijni Izrayil okupuvav Zahidnij bereg u Jordaniyi bilshu chastinu Golanskih visot u Siriyi ta Sektor Gazi Sinajskij pivostriv u Yegiptu piznishe obminyanij na mir pislya vijni Sudnogo dnya U 1980 1981 rokah Izrayil aneksuvav Shidnij Yerusalim ta reshtu Golanskih visot II Ugoda v Oslo 1995 roku zgidno z ugodami Oslo bulo stvoreno Palestinsku nacionalnu administraciyu shob zabezpechiti palestinske timchasove samovryaduvannya na Zahidnomu berezi richki Jordan i vseredini Sektora Gazi Jogo druga faza peredbachala palestinski anklavi 2005 doteper pislya deokupaciyi Izrayilem Gazi ta zitknen mizh dvoma osnovnimi palestinskimi partiyami pislya peremogi HAMAS na viborah dva okremi vikonavchi uryadi vzyali pid svij kontrol palestinski teritoriyi Zahidnogo berega ta Gazi Div takozhPalestinska avtonomiyaPrimitkiOleksij Mustafin V poshukah ukrayin yudejskih Espreso 2023 10 15 Gaza Israel border Clashes leave 16 Palestinians dead and hundreds injured BBC News 31 bereznya 2018 originalu za 15 travnya 2021 Procitovano 6 chervnya 2021 angl Nine Killed in Gaza as Palestinian Protesters Face Off With Israeli Soldiers The New York Times 6 kvitnya 2018 originalu za 23 lipnya 2021 Procitovano 26 veresnya 2021 angl https www independent co uk news world middle east farmer killed israel latest gaza strip west bank hamas protests mass sit ins benjamin netanyahu a8281116 html SShA viklyuchili Palestinu zi spisku derzhav 26 08 2019 16 03Dovoyenna ukrayinska presa pro PalestinuPro podiyi u Palestini pisalo vidavnictvo livoyi Ukrayinskoyi Nacionalno demokratichnoyi Organizaciyi Zhidi perehodyat do teroristichnoyi akciyi v Palestini Dilo 06 07 1938 27 zhertv teroru v Gajfi Dilo 09 07 1938 Zaliznichnij zv yazok mizh Palestinoyu ta Yegiptom perervanij Dilo 12 07 1938 200 vbitih u Palestini Dilo 23 08 1938 Zavzyati boyi arabiv z vijskom Dilo 26 08 1938 Telefonichnij zv yazok z Palestinoyu perervanij Dilo 02 09 1938PosilannyaObitovana zemlya Ukrayinska Religiyeznavcha Enciklopediya Palestina Yuridichna enciklopediya u 6 t red kol Yu S Shemshuchenko vidp red ta in K Ukrayinska enciklopediya im M P Bazhana 2002 T 4 N P 720 s ISBN 966 7492 04 4