Клеопатра — царська династія, що правила елліністичним Єгиптом у IV—I століттях до н. е. Заснована Птолемеєм І, сином Лага, полководцем Александра Македонського . При останній представниці династії — Клеопатрі — державу Птолемеїв завоювала Римська республіка .
Птолемеї | |
Дата створення / заснування | 305 до н. е. |
---|---|
Засновник | Птолемей I Сотер |
Країна | Стародавній Єгипет |
Час/дата початку | 332 до н. е. |
Час/дата закінчення | 30 до н. е. |
Історичний період | елліністичний період |
Час/дата припинення існування | 30 до н. е. |
|
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHhMekZsTDFCMGIyeGxiV0ZwWTE5TGFXNW5aRzl0WDBsSlNTMUpTVjlqWlc1MGRYSjVYMEpEWHkxZmNuVXVjM1puTHpRMU1IQjRMVkIwYjJ4bGJXRnBZMTlMYVc1blpHOXRYMGxKU1MxSlNWOWpaVzUwZFhKNVgwSkRYeTFmY25VdWMzWm5MbkJ1Wnc9PS5wbmc=.png)
Історія
Птолемей І. Розквіт царства
Александр Македонський після захоплення Тіру рушив на Єгипет (наприкінці 332 року до н. е.), який у той час перебував під владою Персії, і підкорив його. У цьому ж році була закладена Александрія — майбутня резиденція Птолемеїв і один з центрів елліністичної культури.
Після загибелі Александра гостро постало питання про долю розширеної завдяки військовим походам держави. На раді діадохів Птолемей дотримувався думки, що віддавати державу в руки одного зі спадкоємців царя по крові — його брата Аррідея чи ще ненародженої дитини Роксани — небезпечно і нерозумно. Він пропонував вибрати царя серед найближчого оточення Александра, із тих полководців, які пройшли з ним завойованими країнами і мали авторитет в армії і серед вільних греків.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHlMekl4TDFCMGIyeGxiWGxmU1Y5VGIzUmxjbDlNYjNWMmNtVmZUV0U0TkRrdWFuQm5Mekl3TUhCNExWQjBiMnhsYlhsZlNWOVRiM1JsY2w5TWIzVjJjbVZmVFdFNE5Ea3VhbkJuLmpwZw==.jpg)
Під час поділу імперії Александра Птолемею дістався Єгипет. Своє правління він почав мудро. Справедливість засновника династії швидко завоювала симпатії єгиптян, і в наступних війнах вони жодного разу не перейшли на бік ворога. Забезпечивши панування грецького прошарку, Птолемей І тим не менш не мав на меті насадження в чужій країні власних порядків, а проводив політику зближення двох культур. Зокрема, він вирішив релігійні проблеми, встановивши синкретичний культ бога Серапіса.
Птолемей схилявся не стільки до влади і багатства, скільки до того, щоби ввірена йому держава стала новим культурним центром. Він заснував відомий Александрійський мусейон, з прославленою бібліотекою. Птолемею також вдалось привезти до Єгипту тіло Александра, яке було захоронене у святилищі Амона в оазі Сива, що разом з іншим дозволило Єгипту зайняти особливе місце серед царств інших діадохів.
До військової сили Птолемей вдавався тільки в екстрених випадках, коли це було необхідно для укріплення його трону в Єгипті. У походи він вирушав добре зваживши обставини, тому майже не знав поразок. Відомі його походи в Киренаїку, Келесирію, на Кіпр, в Грецію. Вони сприяли закріпленню влади Птолемея і єднанню Єгипту, який за період його правління перетворився на квітучу країну.
Після численних воєн з іншими діадохами 305 року до н. е. Птолемей І проголосив себе царем, бажаючи закріпити свій незалежний стан, і, в наступні роки, вів спокійне життя, займався зміцненням економічного положення держави. За його правління було введено посаду діойкета — своєрідного міністра фінансів і економіки.
Засновник династії Птолемеїв помер 283 року до н. е.. За два роки до смерті, щоб запобігти сваркам між претендентами на престол, він зробив співравителем свого сина від зведеної сестри Береніки — Філадельфа.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlpqTDBOaGJXVnZYMmR2Ym5waFoyRXVhbkJuTHpJd01IQjRMVU5oYldWdlgyZHZibnBoWjJFdWFuQm4uanBn.jpg)
Син Птолемея І — Птолемей II Філадельф — продовжив внутрішню і зовнішню політику батька. Він повелів перевезти прах Александра Великого із оази Сива до Александрії, де він був перепохований в гробниці в відділенні царського палацу Сема. Ще разом з батьком він провів грошову реформу, ввівши монетарну систему, яка була відсутня в традиційній єгипетській культурі часів Нового царства. За Птолемея Філадельфа Мусейон і Александрійська бібліотека досягли найвищого розквіту. Був збудований Фароський маяк — одне із семи чудес античного світу.
Взявши шлюб із власною сестрою Арсиноєю, Птолемей ІІ встановив її культ в побудованих на її честь храмах. На мисі Зефірія був також збудований храм Афродіти Арсиної.
Завдяки зусиллям перших двох Птолемеїв Александрія перетворилась на великий торговий і культурний центр Сходу. Александрійський період був періодом розквіту давньогрецької математики й математизованого природознавства. Опорою нової династії стали греки і македонці.
За часів Птолемея III Евергета, що правив у 246—222 роках до н. е. держава Птолемеїв перебувала ще у розквіті. Саме він приєднав до Єгипту всю Сирію. Проте за наступних правителів почався поступовий занепад царства, що супроводжувався великими народними збуреннями.
Занепад
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWlMMkptTDFCMGIyeGxiV0ZwWTE5TGFXNW5aRzl0WDFCMGIyeGxiWGxmU1Y5VGIzUmxjaTVxY0djdk1qWTVjSGd0VUhSdmJHVnRZV2xqWDB0cGJtZGtiMjFmVUhSdmJHVnRlVjlKWDFOdmRHVnlMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
В ІІ—І століттях до н. е. Єгипет, що роздирався політичними інтригами при дворі, бюрократичним свавіллям на місцях і соціальними виступами єгиптян, вступає в економічну кризу.
Потомки Птолемея Сотера значно більшу увагу приділяють розвагам ніж державним справам. Так Птолемей IV Філопатор (біля 244—204 до н. е.; правив в 221—204 роках до н. е.) сумно відомий тим, що відразу по смерті батька вбив свою матір та брата, після чого зайнявся розпустою. Вбивши свою дружину Еврідіку, він дні і ночі проводив з відомою гетерою Агафоклеєю, а пізніше - з її братом Агафоклом. Мати фаворитів, Енанфа, зрозуміла вигідність становища і невдовзі державою керувала розпутна сімейка, розкрадаючи казну і продаючи придворні посади. Вони були наскільки жадібними, що навіть на деякий час приховали смерть Птолемея IV, продовжуючи вести колишній спосіб життя. Після того як звістка про смерть царя поширилася Александрією, Агафокла розтерзав натовп, а жінок розп'яли.
Птолемей V Епіфан (210—180 до н. е.; правив в 204—180 роках), син Птолемея IV Філопатора, вступив на престол в юному віці і майже нічим себе не прославив. Перемогами і поразками в війнах він зобов'язаний своєму полководцеві Спокасу. Про царя відомо лише, що він взяв собі в дружини Клеопатру, дочку сирійського царя Антіоха ІІІ, і отримав за нею у посаг Келесирію, Фінікію і Юдею.
Птолемей VI Філометор (біля 191—145 до н. е.), що правив Єгиптом в 180—145 роках до н. е., був настільки бездіяльний і ослаблений надмірностями, що від ожиріння позбавився розуму.
Наступний представник династії — Птолемей VIII Фіскон (біля 183—116 до н. е.) — певний час був співправителем свого попередника і старшого брата, доки протистояння Риму і сирійського царя Антіоха IV не повернулось на користь Філометора. Брати поділили батьківський спадок, Філометор отримав Єгипет, а Фіскон - Киренаїку. Проте честолюбний Фіскон залишився невдоволений своєю долею і приклав багато зусиль, щоб збільшити її. Зробити це вдалось лише 145 року до н. е., по смерті брата. Єгипетські посли з'явилися до Фіскона і запропонували йому царську владу над країною, а разом з тим руку вдови Філометора і його сестри Клеопатри ІІ. Цариця зовсім не бажала виходити заміж за людину, яка до того часу прославилась такою жорстокістю, що навіть його піддані тремтіли від жаху. Вона прагнула посадити на трон свого сина Птолемея VII Неоса і навіть за підтримки знатних єгиптян проголосила його царем. Проте Фіскон не збирався віддавати владу. Хлопчика він вбив прямо в обіймах матері в день шлюбу, після чого зійшов на шлюбне люже. Ця смерть поклала початок кровопролитному правлінню. Клеопатру ІІ він прогнав, зґвалтувавши і взявши в дружини її дочку — Клеопатру ІІІ. Прості єгиптяни нажахані покинули Александрію після того, як Фіскон віддав царство на відкуп іноземним солдатам. Місто майже обезлюдніло. Тоді цар закликав до Александрії іноземців, але і вони скоро зненавиділи царя, чия жорстокість межувала з божевіллям. Коли 130 року до н. е. розгорілась міжусобна війна з Клеопатрою, колишньою дружиною, він вбив власного сина Птолемея Мемфіта і відправив його тіло матері як подарунок на день народження. Після цього, за свідченнями істориків, народ став повсюди знищувати зображення Птолемея Фіскона і його статуї.
Клеопатра ІІ, навантаживши кораблі скарбами, втекла до Сирії і стала підмовляти сирійського царя , одруженого з її дочкою, почати війну проти Птолемея. Дізнавшись про це Фіскон відправив до Сирії велике військо на чолі з Александром Забіною. Той успішно виконав доручення: захопив країну, вбив Деметрія і став царем. Проте невдовзі він став зневажливо відноситись до Птолемея і був жорстоко покараний: нове військо на чолі з сином Деметрія, , вдерлося до Сирії, і син зайняв батьківський трон.
Наприкінці життя Фіскон помирився з Клопатрою ІІ, переміг внутрішніх і зовнішніх ворогів і спокійно помер своєю смертю 116 року до н. е. Після його смерті трон перейшов до його вдови, з наданням їй права вибрати в співправителі одного з двох її синів. Вона відправила нелюбого старшого сина, Птолемея IX Сотера II Лафура (Латіра) Філометора, на Кіпр (ще за життя батька), і вибрала в співправителі молодшого сина, Птолемея X Александра. Проте, на вимогу народу, вона була змушена покликати Лафура, примусивши його заздалегідь розвестися з дружиною-сестрою Клеопатрою, яка здавалася їй небезпечною, а молодшого сина відправила намісником на Кіпр. До 107 року до н. е. вона правила з Лафуром; але коли він, всупереч її волі, зважився послати допомогу Антіоху Кизикському проти Маккавея Гиркана, вона збурила проти нього війська і знову звела на престол свого улюбленця. З ним вона правила до 89 року до н. е.. Тим часом Лафур, за підступом матері, змушений був втекти до Кіпру і звідти через деякий час оголосив їй війну. Александр відмовився було від влади, але енергійна Клеопатра наполягла на тому, щоб він зберіг її. Незабаром після цього Александр повстав проти матері, убив її, але внаслідок народної незадоволеності втік і помер на дорозі до Кіпру (89 до н. е.). Лафур був викликаний з Кіпру і без перерви царював до кінця життя (81 до н. е.).
По смерті Лафура 6 місяців правила його дочка (дружина померлого Александра) Береніка, а потім її пасинок, Птолемей XI Александр. Молодий цар, що виріс на острові Косі, спершу жив у Мітрідата Понтійського, а потім втік до Сулли, який переконав його одружуватися на цариці, своїй мачусі. Брак цей був нещасливий; дружина була убита чоловіком, якого убив розгніваний цим народ. На цьому припинилася пряма лінія Лагидів.
З 80 року до н. е. країною почав правити Птолемей XII Авлет (Флейтист) — побічний син Птолемея Лафура. Він «прославився» далеко не блискучим розумом, пристрастю до гри на флейті і непоміроною жорстокістю, за що був всім ненависний. Невмілим правлінням він довів країну до того, що всім заправляли римські лихварі. Він навіть передав одному з них головну фінансову посаду країни. Александрійці здійняли повстання і 58 року до н. е. Флейтист був вигнаний з Єгипту і втік до Риму. Престол зайняла його старша дочка Береніка IV, яка царювала одна навіть після того, як вийшла заміж за Архелая. Проте Птолемей ХІІ з Риму добився свого повернення і 55 року до н. е. за допомогою римських військ повернувся на трон. Він залишався єдиним правителем до 51 року до н. е., коли захворівши, проголосив свою дочку Клеопатру VII співправителькою. У своєму заповіті він ухвалив, що вона і її брат Птолемей XIII спільно правитимуть Єгиптом. Виконавцем свого заповіту він призначив Рим.
Клеопатра VII
Птолемей XIII і Клеопатра VII формально стали чоловіком і дружиною. Проте малолітній чоловік Клеопатри ні за віком, ні за складом характеру не був у змозі керувати країною. На відміну від нього Клеопатра мріяла створити сильну державу, кордони якої перевищували б межі держави перших Птолемеїв.
Наставник юного царя — хитрий та спритний євнух Потін, майстер політичних і палацових інтриг, не зміг відкрито сісти на трон, оскільки не мав нащадків і не міг заснувати нову династію, усунувши Птолемеїв. Проте його повністю влаштовувало управляти Єгиптом від імені свого підопічного. Великі плани Клеопатри розходилися із його власними домаганнями, якщо не престолу, то влади в країні. Потін починає збирати при дворі людей, які були б готові підтримати його в боротьбі з царицею. Клеопатра звернулась за підтримкою до Риму і навіть направила вірні їй війська на зустріч очікуваним римським легіонам. Скориставшись ситуацією, Потін здійснив державний переворот. Клеопатра втекла до Сирії, де на кордоні з Єгиптом стояла її рать. Цариці вдалось вмовити воєначальників виступити в похід на Александрію. Птолемей XIII вислав армію їй назустріч, піддавшись на умовляння Потіна.
Пам'ятаючи про заповіт Птолемея Авлета, де було сказано, що гарантом його волі про престолонаслідування є Рим, а також про невиплачений борг царського дому в 10 000 талантів, Цезар взявся владнати суперечку між братом і сестрою із надією повернути гроші. Він став вимагати, щоб обидві сторони розпустили армії і з'явились до Александрії на його суд.
Згідно з легендою, Клеопатра запропонувала Цезарю ніч кохання за те, що він винесе рішення на її користь. Достеменно відомо, що Цезар оголосив Птолемею, що той повинен помиритися з сестрою і розділити з нею владу. Обманутий у своїх очікуваннях цар зірвав з голови корону, кинув її додолу і з криками «Мене зрадили! До зброї!» вибіг з палацу. Невдоволені присутністю римлян і підбурювані Потіном александрійці здійняли повстання, що швидко переросло у війну, названу Александрійською.
Всю зиму 48/47 року до н. е. римський загін на чолі з Цезарем витримував облогу в резиденції єгипетських царів. Побоюючись, що його флот, заблокований в гавані, може дістатись ворогу, полководець наказав спалити його. Вогонь перекинувся на берег, знищивши багато будівель, тоді сильно постраждала і унікальна міська бібліотека. Коли прибуло підкріплення, Цезарь розбив повсталу єгипетську армію: Птолемей XIII втонув під час втечі, Потін загинув, а Арсіною, молодшу сестру Клеопатри, що виступала на боці заколотників, було взято в полон, а потім — вислано за межі країни.
За правом переможця, Юлій Цезар міг оголосити Єгипет римською провінцією, проте він посадив на трон Клеопатру і, відповідно до місцевих звичаїв, зобов'язав її вийти заміж за іншого брата Птолемея XIV. Проте це також був фіктивний шлюб, Клеопатра стала коханкою римського полководця.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODNMemMwTDBwbFlXNHRRbUZ3ZEdsemRHVmZVbVZuYm1GMWJIUmZMVjlFWldGMGFGOXZabDlEYkdWdmNHRjBjbUZmTFY5SGIyOW5iR1ZmUVhKMFgxQnliMnBsWTNRdWFuQm5Mekk0TTNCNExVcGxZVzR0UW1Gd2RHbHpkR1ZmVW1WbmJtRjFiSFJmTFY5RVpXRjBhRjl2Wmw5RGJHVnZjR0YwY21GZkxWOUhiMjluYkdWZlFYSjBYMUJ5YjJwbFkzUXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Влітку 47 року до н. е. Клеопатра народила 53-річному Цезарю, що не мав законних нащадків, першу дитину — сина і назвала його Птолемеєм XV Цезарем.
Після смерті Птолемея XIV і вбивства Цезаря 44 року до н. е. Клеопатра стала правити Єгиптом разом із сином, а фактично — одноосібно.
Коли розгорівся конфлікт між Марком Антонієм і Октавіаном, Клеопатра встала на бік Антонія. Вона також стала його коханкою, а пізніше - дружиною і народила йому дітей. Проте політика Антонія, який відверто взяв шлюб з Клеопатрою, подарував їй Крит і Кілікію, викликала обурення в Римі. Між недавніми союзниками, Антонієм і Октавіаном, почалась війна. Об'єднані сили Клеопатри і Антонія у вирішальній битві біля мису Акції 2 вересня 31 року до н. е. були розбиті, а Антоній і Клеопатра сховались в Александрії.
В серпні 30 року до н. е. римські війська підійшли до стін Александрії. Залишки армії Антонія зрадили свого полководця, а сам він скінчив життя самогубством. 12 серпня 30 року до н. е. невідомий селянин приніс Клеопатрі корзину солодких фіг, в якій спав аспід. Золотою шпилькою вона вколола змію, яка зашипівши від болю, вжалила підставлену руку.
Коли римські легіонери вдерлися до царських покоїв, вони побачили на розкішному одрі мертву Клеопатру в золотих вбраннях богині Ізіди. Дітей Антонія і Клеопатри (а також Цезаріона, як особливо небезпечного претендента на трон) Октавіан наказав вбити.
Вступ легіонів Октавіана до Александрії в серпні 30 року до н. е. поклав кінець незалежності Єгипту. Країну було включено до складу римських володіннь на правах особливої провінції, що керувалася римським префектом.
Список царів
Література
- Александрійські фараони та їхні піддані. Зміцнення влади перших Птолемеїв : монографія / А. Л. Зелінський ; НАН України, Ін-т сходознавства ім. А. Ю. Кримського. - К. : Академперіодика, 2010. - 663 с.
- В. Скляренко, Я. Батий, Н. Вологожина, М. Панкова. Все величайшие царственные династии. — Москва-Харків: Фоліо, 2008. —
- Трансформація громадян еллінської ойкумени у птолемеївських підданих : Дис... канд. іст. наук: 07.00.02 / Зелінський Андрій Леонідович ; Київський національний ун-т ім. Тараса Шевченка. - К., 2004. - 212 арк.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Kleopatra carska dinastiya sho pravila ellinistichnim Yegiptom u IV I stolittyah do n e Zasnovana Ptolemeyem I sinom Laga polkovodcem Aleksandra Makedonskogo Pri ostannij predstavnici dinastiyi Kleopatri derzhavu Ptolemeyiv zavoyuvala Rimska respublika PtolemeyiData stvorennya zasnuvannya305 do n e ZasnovnikPtolemej I SoterKrayinaStarodavnij YegipetChas data pochatku332 do n e Chas data zakinchennya30 do n e Istorichnij periodellinistichnij periodChas data pripinennya isnuvannya30 do n e Ptolemeyi u VikishovishiKorolivstvo PtolemeyivIstoriyaPtolemej I Rozkvit carstva Aleksandr Makedonskij pislya zahoplennya Tiru rushiv na Yegipet naprikinci 332 roku do n e yakij u toj chas perebuvav pid vladoyu Persiyi i pidkoriv jogo U comu zh roci bula zakladena Aleksandriya majbutnya rezidenciya Ptolemeyiv i odin z centriv ellinistichnoyi kulturi Pislya zagibeli Aleksandra gostro postalo pitannya pro dolyu rozshirenoyi zavdyaki vijskovim pohodam derzhavi Na radi diadohiv Ptolemej dotrimuvavsya dumki sho viddavati derzhavu v ruki odnogo zi spadkoyemciv carya po krovi jogo brata Arrideya chi she nenarodzhenoyi ditini Roksani nebezpechno i nerozumno Vin proponuvav vibrati carya sered najblizhchogo otochennya Aleksandra iz tih polkovodciv yaki projshli z nim zavojovanimi krayinami i mali avtoritet v armiyi i sered vilnih grekiv Pogruddya Ptolemeya I Sotera Pid chas podilu imperiyi Aleksandra Ptolemeyu distavsya Yegipet Svoye pravlinnya vin pochav mudro Spravedlivist zasnovnika dinastiyi shvidko zavoyuvala simpatiyi yegiptyan i v nastupnih vijnah voni zhodnogo razu ne perejshli na bik voroga Zabezpechivshi panuvannya greckogo prosharku Ptolemej I tim ne mensh ne mav na meti nasadzhennya v chuzhij krayini vlasnih poryadkiv a provodiv politiku zblizhennya dvoh kultur Zokrema vin virishiv religijni problemi vstanovivshi sinkretichnij kult boga Serapisa Ptolemej shilyavsya ne stilki do vladi i bagatstva skilki do togo shobi vvirena jomu derzhava stala novim kulturnim centrom Vin zasnuvav vidomij Aleksandrijskij musejon z proslavlenoyu bibliotekoyu Ptolemeyu takozh vdalos privezti do Yegiptu tilo Aleksandra yake bulo zahoronene u svyatilishi Amona v oazi Siva sho razom z inshim dozvolilo Yegiptu zajnyati osoblive misce sered carstv inshih diadohiv Do vijskovoyi sili Ptolemej vdavavsya tilki v ekstrenih vipadkah koli ce bulo neobhidno dlya ukriplennya jogo tronu v Yegipti U pohodi vin virushav dobre zvazhivshi obstavini tomu majzhe ne znav porazok Vidomi jogo pohodi v Kirenayiku Kelesiriyu na Kipr v Greciyu Voni spriyali zakriplennyu vladi Ptolemeya i yednannyu Yegiptu yakij za period jogo pravlinnya peretvorivsya na kvituchu krayinu Pislya chislennih voyen z inshimi diadohami 305 roku do n e Ptolemej I progolosiv sebe carem bazhayuchi zakripiti svij nezalezhnij stan i v nastupni roki viv spokijne zhittya zajmavsya zmicnennyam ekonomichnogo polozhennya derzhavi Za jogo pravlinnya bulo vvedeno posadu diojketa svoyeridnogo ministra finansiv i ekonomiki Zasnovnik dinastiyi Ptolemeyiv pomer 283 roku do n e Za dva roki do smerti shob zapobigti svarkam mizh pretendentami na prestol vin zrobiv spivravitelem svogo sina vid zvedenoyi sestri Bereniki Filadelfa Ptolemej II i Arsinoya Sin Ptolemeya I Ptolemej II Filadelf prodovzhiv vnutrishnyu i zovnishnyu politiku batka Vin poveliv perevezti prah Aleksandra Velikogo iz oazi Siva do Aleksandriyi de vin buv perepohovanij v grobnici v viddilenni carskogo palacu Sema She razom z batkom vin proviv groshovu reformu vvivshi monetarnu sistemu yaka bula vidsutnya v tradicijnij yegipetskij kulturi chasiv Novogo carstva Za Ptolemeya Filadelfa Musejon i Aleksandrijska biblioteka dosyagli najvishogo rozkvitu Buv zbudovanij Faroskij mayak odne iz semi chudes antichnogo svitu Vzyavshi shlyub iz vlasnoyu sestroyu Arsinoyeyu Ptolemej II vstanoviv yiyi kult v pobudovanih na yiyi chest hramah Na misi Zefiriya buv takozh zbudovanij hram Afroditi Arsinoyi Zavdyaki zusillyam pershih dvoh Ptolemeyiv Aleksandriya peretvorilas na velikij torgovij i kulturnij centr Shodu Aleksandrijskij period buv periodom rozkvitu davnogreckoyi matematiki j matematizovanogo prirodoznavstva Oporoyu novoyi dinastiyi stali greki i makedonci Za chasiv Ptolemeya III Evergeta sho praviv u 246 222 rokah do n e derzhava Ptolemeyiv perebuvala she u rozkviti Same vin priyednav do Yegiptu vsyu Siriyu Prote za nastupnih praviteliv pochavsya postupovij zanepad carstva sho suprovodzhuvavsya velikimi narodnimi zburennyami Zanepad Zolota moneta z zobrazhennyam Ptolemeya I V II I stolittyah do n e Yegipet sho rozdiravsya politichnimi intrigami pri dvori byurokratichnim svavillyam na miscyah i socialnimi vistupami yegiptyan vstupaye v ekonomichnu krizu Potomki Ptolemeya Sotera znachno bilshu uvagu pridilyayut rozvagam nizh derzhavnim spravam Tak Ptolemej IV Filopator bilya 244 204 do n e praviv v 221 204 rokah do n e sumno vidomij tim sho vidrazu po smerti batka vbiv svoyu matir ta brata pislya chogo zajnyavsya rozpustoyu Vbivshi svoyu druzhinu Evridiku vin dni i nochi provodiv z vidomoyu geteroyu Agafokleyeyu a piznishe z yiyi bratom Agafoklom Mati favoritiv Enanfa zrozumila vigidnist stanovisha i nevdovzi derzhavoyu keruvala rozputna simejka rozkradayuchi kaznu i prodayuchi pridvorni posadi Voni buli naskilki zhadibnimi sho navit na deyakij chas prihovali smert Ptolemeya IV prodovzhuyuchi vesti kolishnij sposib zhittya Pislya togo yak zvistka pro smert carya poshirilasya Aleksandriyeyu Agafokla rozterzav natovp a zhinok rozp yali Ptolemej V Epifan 210 180 do n e praviv v 204 180 rokah sin Ptolemeya IV Filopatora vstupiv na prestol v yunomu vici i majzhe nichim sebe ne proslaviv Peremogami i porazkami v vijnah vin zobov yazanij svoyemu polkovodcevi Spokasu Pro carya vidomo lishe sho vin vzyav sobi v druzhini Kleopatru dochku sirijskogo carya Antioha III i otrimav za neyu u posag Kelesiriyu Finikiyu i Yudeyu Ptolemej VI Filometor bilya 191 145 do n e sho praviv Yegiptom v 180 145 rokah do n e buv nastilki bezdiyalnij i oslablenij nadmirnostyami sho vid ozhirinnya pozbavivsya rozumu Nastupnij predstavnik dinastiyi Ptolemej VIII Fiskon bilya 183 116 do n e pevnij chas buv spivpravitelem svogo poperednika i starshogo brata doki protistoyannya Rimu i sirijskogo carya Antioha IV ne povernulos na korist Filometora Brati podilili batkivskij spadok Filometor otrimav Yegipet a Fiskon Kirenayiku Prote chestolyubnij Fiskon zalishivsya nevdovolenij svoyeyu doleyu i priklav bagato zusil shob zbilshiti yiyi Zrobiti ce vdalos lishe 145 roku do n e po smerti brata Yegipetski posli z yavilisya do Fiskona i zaproponuvali jomu carsku vladu nad krayinoyu a razom z tim ruku vdovi Filometora i jogo sestri Kleopatri II Caricya zovsim ne bazhala vihoditi zamizh za lyudinu yaka do togo chasu proslavilas takoyu zhorstokistyu sho navit jogo piddani tremtili vid zhahu Vona pragnula posaditi na tron svogo sina Ptolemeya VII Neosa i navit za pidtrimki znatnih yegiptyan progolosila jogo carem Prote Fiskon ne zbiravsya viddavati vladu Hlopchika vin vbiv pryamo v obijmah materi v den shlyubu pislya chogo zijshov na shlyubne lyuzhe Cya smert poklala pochatok krovoprolitnomu pravlinnyu Kleopatru II vin prognav zgvaltuvavshi i vzyavshi v druzhini yiyi dochku Kleopatru III Prosti yegiptyani nazhahani pokinuli Aleksandriyu pislya togo yak Fiskon viddav carstvo na vidkup inozemnim soldatam Misto majzhe obezlyudnilo Todi car zaklikav do Aleksandriyi inozemciv ale i voni skoro znenavidili carya chiya zhorstokist mezhuvala z bozhevillyam Koli 130 roku do n e rozgorilas mizhusobna vijna z Kleopatroyu kolishnoyu druzhinoyu vin vbiv vlasnogo sina Ptolemeya Memfita i vidpraviv jogo tilo materi yak podarunok na den narodzhennya Pislya cogo za svidchennyami istorikiv narod stav povsyudi znishuvati zobrazhennya Ptolemeya Fiskona i jogo statuyi Kleopatra II navantazhivshi korabli skarbami vtekla do Siriyi i stala pidmovlyati sirijskogo carya odruzhenogo z yiyi dochkoyu pochati vijnu proti Ptolemeya Diznavshis pro ce Fiskon vidpraviv do Siriyi velike vijsko na choli z Aleksandrom Zabinoyu Toj uspishno vikonav doruchennya zahopiv krayinu vbiv Demetriya i stav carem Prote nevdovzi vin stav znevazhlivo vidnositis do Ptolemeya i buv zhorstoko pokaranij nove vijsko na choli z sinom Demetriya vderlosya do Siriyi i sin zajnyav batkivskij tron Naprikinci zhittya Fiskon pomirivsya z Klopatroyu II peremig vnutrishnih i zovnishnih vorogiv i spokijno pomer svoyeyu smertyu 116 roku do n e Pislya jogo smerti tron perejshov do jogo vdovi z nadannyam yij prava vibrati v spivpraviteli odnogo z dvoh yiyi siniv Vona vidpravila nelyubogo starshogo sina Ptolemeya IX Sotera II Lafura Latira Filometora na Kipr she za zhittya batka i vibrala v spivpraviteli molodshogo sina Ptolemeya X Aleksandra Prote na vimogu narodu vona bula zmushena poklikati Lafura primusivshi jogo zazdalegid rozvestisya z druzhinoyu sestroyu Kleopatroyu yaka zdavalasya yij nebezpechnoyu a molodshogo sina vidpravila namisnikom na Kipr Do 107 roku do n e vona pravila z Lafurom ale koli vin vsuperech yiyi voli zvazhivsya poslati dopomogu Antiohu Kizikskomu proti Makkaveya Girkana vona zburila proti nogo vijska i znovu zvela na prestol svogo ulyublencya Z nim vona pravila do 89 roku do n e Tim chasom Lafur za pidstupom materi zmushenij buv vtekti do Kipru i zvidti cherez deyakij chas ogolosiv yij vijnu Aleksandr vidmovivsya bulo vid vladi ale energijna Kleopatra napolyagla na tomu shob vin zberig yiyi Nezabarom pislya cogo Aleksandr povstav proti materi ubiv yiyi ale vnaslidok narodnoyi nezadovolenosti vtik i pomer na dorozi do Kipru 89 do n e Lafur buv viklikanij z Kipru i bez perervi caryuvav do kincya zhittya 81 do n e Po smerti Lafura 6 misyaciv pravila jogo dochka druzhina pomerlogo Aleksandra Berenika a potim yiyi pasinok Ptolemej XI Aleksandr Molodij car sho viris na ostrovi Kosi spershu zhiv u Mitridata Pontijskogo a potim vtik do Sulli yakij perekonav jogo odruzhuvatisya na carici svoyij machusi Brak cej buv neshaslivij druzhina bula ubita cholovikom yakogo ubiv rozgnivanij cim narod Na comu pripinilasya pryama liniya Lagidiv Z 80 roku do n e krayinoyu pochav praviti Ptolemej XII Avlet Flejtist pobichnij sin Ptolemeya Lafura Vin proslavivsya daleko ne bliskuchim rozumom pristrastyu do gri na flejti i nepomironoyu zhorstokistyu za sho buv vsim nenavisnij Nevmilim pravlinnyam vin doviv krayinu do togo sho vsim zapravlyali rimski lihvari Vin navit peredav odnomu z nih golovnu finansovu posadu krayini Aleksandrijci zdijnyali povstannya i 58 roku do n e Flejtist buv vignanij z Yegiptu i vtik do Rimu Prestol zajnyala jogo starsha dochka Berenika IV yaka caryuvala odna navit pislya togo yak vijshla zamizh za Arhelaya Prote Ptolemej HII z Rimu dobivsya svogo povernennya i 55 roku do n e za dopomogoyu rimskih vijsk povernuvsya na tron Vin zalishavsya yedinim pravitelem do 51 roku do n e koli zahvorivshi progolosiv svoyu dochku Kleopatru VII spivpravitelkoyu U svoyemu zapoviti vin uhvaliv sho vona i yiyi brat Ptolemej XIII spilno pravitimut Yegiptom Vikonavcem svogo zapovitu vin priznachiv Rim Kleopatra VII Dokladnishe Kleopatra VII Ptolemej XIII i Kleopatra VII formalno stali cholovikom i druzhinoyu Prote malolitnij cholovik Kleopatri ni za vikom ni za skladom harakteru ne buv u zmozi keruvati krayinoyu Na vidminu vid nogo Kleopatra mriyala stvoriti silnu derzhavu kordoni yakoyi perevishuvali b mezhi derzhavi pershih Ptolemeyiv Nastavnik yunogo carya hitrij ta spritnij yevnuh Potin majster politichnih i palacovih intrig ne zmig vidkrito sisti na tron oskilki ne mav nashadkiv i ne mig zasnuvati novu dinastiyu usunuvshi Ptolemeyiv Prote jogo povnistyu vlashtovuvalo upravlyati Yegiptom vid imeni svogo pidopichnogo Veliki plani Kleopatri rozhodilisya iz jogo vlasnimi domagannyami yaksho ne prestolu to vladi v krayini Potin pochinaye zbirati pri dvori lyudej yaki buli b gotovi pidtrimati jogo v borotbi z cariceyu Kleopatra zvernulas za pidtrimkoyu do Rimu i navit napravila virni yij vijska na zustrich ochikuvanim rimskim legionam Skoristavshis situaciyeyu Potin zdijsniv derzhavnij perevorot Kleopatra vtekla do Siriyi de na kordoni z Yegiptom stoyala yiyi rat Carici vdalos vmoviti voyenachalnikiv vistupiti v pohid na Aleksandriyu Ptolemej XIII vislav armiyu yij nazustrich piddavshis na umovlyannya Potina Pam yatayuchi pro zapovit Ptolemeya Avleta de bulo skazano sho garantom jogo voli pro prestolonasliduvannya ye Rim a takozh pro neviplachenij borg carskogo domu v 10 000 talantiv Cezar vzyavsya vladnati superechku mizh bratom i sestroyu iz nadiyeyu povernuti groshi Vin stav vimagati shob obidvi storoni rozpustili armiyi i z yavilis do Aleksandriyi na jogo sud Zgidno z legendoyu Kleopatra zaproponuvala Cezaryu nich kohannya za te sho vin vinese rishennya na yiyi korist Dostemenno vidomo sho Cezar ogolosiv Ptolemeyu sho toj povinen pomiritisya z sestroyu i rozdiliti z neyu vladu Obmanutij u svoyih ochikuvannyah car zirvav z golovi koronu kinuv yiyi dodolu i z krikami Mene zradili Do zbroyi vibig z palacu Nevdovoleni prisutnistyu rimlyan i pidburyuvani Potinom aleksandrijci zdijnyali povstannya sho shvidko pereroslo u vijnu nazvanu Aleksandrijskoyu Vsyu zimu 48 47 roku do n e rimskij zagin na choli z Cezarem vitrimuvav oblogu v rezidenciyi yegipetskih cariv Poboyuyuchis sho jogo flot zablokovanij v gavani mozhe distatis vorogu polkovodec nakazav spaliti jogo Vogon perekinuvsya na bereg znishivshi bagato budivel todi silno postrazhdala i unikalna miska biblioteka Koli pribulo pidkriplennya Cezar rozbiv povstalu yegipetsku armiyu Ptolemej XIII vtonuv pid chas vtechi Potin zaginuv a Arsinoyu molodshu sestru Kleopatri sho vistupala na boci zakolotnikiv bulo vzyato v polon a potim vislano za mezhi krayini Za pravom peremozhcya Yulij Cezar mig ogolositi Yegipet rimskoyu provinciyeyu prote vin posadiv na tron Kleopatru i vidpovidno do miscevih zvichayiv zobov yazav yiyi vijti zamizh za inshogo brata Ptolemeya XIV Prote ce takozh buv fiktivnij shlyub Kleopatra stala kohankoyu rimskogo polkovodcya Smert Kleopatri 1796 1797 hudozhnik Zhan Batist Reno Vlitku 47 roku do n e Kleopatra narodila 53 richnomu Cezaryu sho ne mav zakonnih nashadkiv pershu ditinu sina i nazvala jogo Ptolemeyem XV Cezarem Pislya smerti Ptolemeya XIV i vbivstva Cezarya 44 roku do n e Kleopatra stala praviti Yegiptom razom iz sinom a faktichno odnoosibno Koli rozgorivsya konflikt mizh Markom Antoniyem i Oktavianom Kleopatra vstala na bik Antoniya Vona takozh stala jogo kohankoyu a piznishe druzhinoyu i narodila jomu ditej Prote politika Antoniya yakij vidverto vzyav shlyub z Kleopatroyu podaruvav yij Krit i Kilikiyu viklikala oburennya v Rimi Mizh nedavnimi soyuznikami Antoniyem i Oktavianom pochalas vijna Ob yednani sili Kleopatri i Antoniya u virishalnij bitvi bilya misu Akciyi 2 veresnya 31 roku do n e buli rozbiti a Antonij i Kleopatra shovalis v Aleksandriyi V serpni 30 roku do n e rimski vijska pidijshli do stin Aleksandriyi Zalishki armiyi Antoniya zradili svogo polkovodcya a sam vin skinchiv zhittya samogubstvom 12 serpnya 30 roku do n e nevidomij selyanin prinis Kleopatri korzinu solodkih fig v yakij spav aspid Zolotoyu shpilkoyu vona vkolola zmiyu yaka zashipivshi vid bolyu vzhalila pidstavlenu ruku Koli rimski legioneri vderlisya do carskih pokoyiv voni pobachili na rozkishnomu odri mertvu Kleopatru v zolotih vbrannyah bogini Izidi Ditej Antoniya i Kleopatri a takozh Cezariona yak osoblivo nebezpechnogo pretendenta na tron Oktavian nakazav vbiti Vstup legioniv Oktaviana do Aleksandriyi v serpni 30 roku do n e poklav kinec nezalezhnosti Yegiptu Krayinu bulo vklyucheno do skladu rimskih volodinn na pravah osoblivoyi provinciyi sho keruvalasya rimskim prefektom Spisok carivIm ya Im ya ukrayinskoyu movoyu Portret Roki pravlinnya Batki Spivpraviteli Druzhina CholovikPtolemej I Soter dav gr Ptolemaῖos Swthr Ptolemej Spasitel 305 283 282 roki do n e Batko Lag Mati Arsinoya Tayis jmovirno Evridika I Berenika IPtolemej II Filadelf dav gr Ptolemaῖos Filadelfos Ptolemej Lyublyachij sestru 282 246 roki do n e Batko Ptolemej I Mati Berenika I Ptolomej Epigon 267 259 do n e Arsinoya II Filadelfiya faktichno Arsinoya I Arsinoya II FiladelfiyaPtolemej III Everget dav gr Ptolemaῖos Eὐergeths Ptolemej Blagodijnik 246 222 roki do n e Batko Ptolemej II Mati Arsinoya I Berenika IIPtolemej IV Filopator dav gr Ptolemaῖos Filopatwr Ptolemej Lyublyachij batka 222 205 roki do n e Batko Ptolemej III Mati Berenika II Arsinoya IIIPtolemej V Epifan dav gr Ptolemaῖos 8eos Ἐpifanhs Ptolemej Z yavlenij Bog 205 180 roki do n e Batko Ptolemej IV Mati Arsinoya III Kleopatra I SiruPtolemej VI Filometor dav gr Ptolemaῖos Filomhtwr Ptolemej Lyublyachij matir 180 145 roki do n e Batko Ptolemej V Mati Kleopatra I Ptolemej Evpator 152 rik do n e Ptolemej VIII 170 164 roki do n e Ptolemej VII 146 rik do n e Kleopatra IIPtolemej VIII Fiskon dav gr Ptolemaῖos Eὐergeths Ptolemej Blagodijnik 170 116 roki do n e Batko Ptolemej V Mati Kleopatra I Kleopatra II Kleopatra IIIKleopatra II dav gr Kleopatra Filometora Swteira Kleopatra Lyublyacha mati Spasitelka 131 127 roki do n e Batko Ptolemej V Mati Kleopatra I Ptolemej Memfitis 131 rik do n e Ptolemej VI Filometor Ptolemej VIII EvergetKleopatra III dav gr Kleopatra Eὐergeths Kleopatra 116 101 roki do n e Batko Ptolemej VI Mati Kleopatra II Ptolemej IX Soter II 116 107 roki do n e Ptolemej X 107 101 roki do n e Ptolemej VIII EvergetPtolemej IX Soter II dav gr Ptolemaῖos Filomhtwr Swtὴr Ptolemej Toj Hto lyubit matir Spasitel 116 107 i 89 81 roki do n e Batko Ptolemej VIII Everget Mati Kleopatra III Kleopatra III 116 107 roki do n e Kleopatra IV Kleopatra Selena IPtolemej X Aleksandr dav gr Ptolemaῖos Ἀle3andros Ptolemej Aleksandr 107 88 roki do n e Batko Ptolemej VIII Everget Mati Kleopatra III Kleopatra III 107 101 roki do n e Kleopatra Selena I Berenika IIIBerenika III dav gr Berenikh Kleopatra Berenika 81 80 roki do n e Batko Ptolemej IX Mati Kleopatra Selena I Ptolemej X Oleksandr I Ptolemej XI Oleksandr IIPtolemej XI Aleksandr dav gr Ptolemaῖos Ἀle3andros Ptolemej Aleksandr 80 rik do n e Batko Ptolemej X Oleksandr I Mati Kleopatra Selena I Berenika III Berenika IIIPtolemej XII Neos Dionis dav gr Ptolemaῖos Neos Dionysos Ptolemej Novij Dionis 80 51 roki do n e Batko Ptolemej IX Soter II Mati nevidoma Kleopatra TrifenaKleopatra VI Trifena dav gr Kleopatra Kleopatra Trifena 58 57 roki do n e superechki Berenika IV 58 55 roki do n e Ptolemej XII Neos DionisKleopatra VII Filopator dav gr Kleopatra Filopatwr Kleopatra Lyublyacha batka 69 30 roki do n e Batko Ptolemej XII Mati Kleopatra V jmovirno Ptolemej XIII 51 47 roki do n e Ptolemej XIV 47 44 roki do n e Ptolemej XV Cezarion 44 30 roki do n e Ptolemej XIII Ptolemej XIV Mark AntonijPtolemej XIII Teos Filopator dav gr Ptolemaῖos 8eos Filopatwr Ptolemej Bog lyubit batka 51 47 roki do n e Batko Ptolemej XII Kleopatra VII 51 47 roki do n e Kleopatra VIIPtolemej XIV dav gr Ptolemaῖos 8eos Filopatwr Ptolemej Bog lyubit batka 47 44 roki do n e Batko Ptolemej XII Kleopatra VII 47 44 roki do n e Kleopatra VIIPtolemej XV Cezarion dav gr Ptolemaios Filopatwr Filomhtwr Kaisar Kaisariwn Ptolemej Lyublyachij batka Lyublyachij matir Cezar Cezarion 44 31 roki do n e Batko Gaj Yulij Cezar Mati Kleopatra VII Kleopatra VII 44 30 roki do n e LiteraturaPtolemeyi u sestrinskih VikiproyektahPortal Istoriya Ptolemeyi u Vikishovishi Aleksandrijski faraoni ta yihni piddani Zmicnennya vladi pershih Ptolemeyiv monografiya A L Zelinskij NAN Ukrayini In t shodoznavstva im A Yu Krimskogo K Akademperiodika 2010 663 s V Sklyarenko Ya Batij N Vologozhina M Pankova Vse velichajshie carstvennye dinastii Moskva Harkiv Folio 2008 ISBN 978 5 17 054420 2 Transformaciya gromadyan ellinskoyi ojkumeni u ptolemeyivskih piddanih Dis kand ist nauk 07 00 02 Zelinskij Andrij Leonidovich Kiyivskij nacionalnij un t im Tarasa Shevchenka K 2004 212 ark