Александрійський мусейон (грец. Μουσείο της Αλεξάνδρειας, Μουσείο — храм муз, пізніше музей) — один з головних наукових і культурних центрів елліністичного світу, заснований в Александрії на початку III століття до н. е. при перших Птолемеях з ініціативи учня Арістотеля Деметрія Фалерського.
Александрійський мусейон | |
Країна | ![]() |
---|---|
Стан збереженості | d |
Стан використання | d |
|
В Александрійському мусейоні жили і працювали вчені багатьох галузей науки, запрошені з різних країн Середземномор'я. Очолював Александрійський мусейон жрець вищого рангу, який призначався особисто Птолемеями, потім римськими імператорами. Вчені, що працювали в мусейоні, перебували на повному утриманні Птолемеїв (потім римських імператорів). Найбільшого розквіту мусей досягнув у 3 столітті, а за окремими науками — до 3-2 століть до н. е. Великі успіхи були досягнуті в математиці, астрономії, природознавства, географії, медицині, а також філології та граматики.
При Александрійському мусейоні була заснована та діяла Александрійська бібліотека. Також до мусейону входили вища школа, астрономічна обсерваторія, анатомічний театр і низка інших наукових установ. У римський період (після 30 до н. е.) Александрійський мусейон поступово втрачає значення. У 272/273 за правління імператора Авреліана мусейон був зруйнований.
Вчені, що працювали в мусейоні
МатематикиАстрономи | ФілософиПоети |
Див. також
- Академія Цзіся (Давній Китай)
Посилання
- Александрійський музей [ 17 грудня 2021 у Wayback Machine.] // ВУЕ
- Александрійський мусейон [ 5 січня 2010 у Wayback Machine.] у Великій радянській енциклопедії (рос.)
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Aleksandrijskij musejon grec Moyseio ths Ale3andreias Moyseio hram muz piznishe muzej odin z golovnih naukovih i kulturnih centriv ellinistichnogo svitu zasnovanij v Aleksandriyi na pochatku III stolittya do n e pri pershih Ptolemeyah z iniciativi uchnya Aristotelya Demetriya Falerskogo Aleksandrijskij musejon Krayina Yegipet Stan zberezhenostid Stan vikoristannyad Aleksandrijskij musejon u Vikishovishi V Aleksandrijskomu musejoni zhili i pracyuvali vcheni bagatoh galuzej nauki zaprosheni z riznih krayin Seredzemnomor ya Ocholyuvav Aleksandrijskij musejon zhrec vishogo rangu yakij priznachavsya osobisto Ptolemeyami potim rimskimi imperatorami Vcheni sho pracyuvali v musejoni perebuvali na povnomu utrimanni Ptolemeyiv potim rimskih imperatoriv Najbilshogo rozkvitu musej dosyagnuv u 3 stolitti a za okremimi naukami do 3 2 stolit do n e Veliki uspihi buli dosyagnuti v matematici astronomiyi prirodoznavstva geografiyi medicini a takozh filologiyi ta gramatiki Pri Aleksandrijskomu musejoni bula zasnovana ta diyala Aleksandrijska biblioteka Takozh do musejonu vhodili visha shkola astronomichna observatoriya anatomichnij teatr i nizka inshih naukovih ustanov U rimskij period pislya 30 do n e Aleksandrijskij musejon postupovo vtrachaye znachennya U 272 273 za pravlinnya imperatora Avreliana musejon buv zrujnovanij Vcheni sho pracyuvali v musejoniMatematiki Arhimed Evklid Eratosfen Astronomi Aristarh Samoskij Klavdij PtolemejFilosofi Filon Plotin Gipatiya Poeti Kallimah FeokritDiv takozhAkademiya Czisya Davnij Kitaj PosilannyaAleksandrijskij muzej 17 grudnya 2021 u Wayback Machine VUE Portal Starodavnya Greciya Portal Muzeyi Aleksandrijskij musejon 5 sichnya 2010 u Wayback Machine u Velikij radyanskij enciklopediyi ros