Птолемей II Філадельф — цар Єгипту, правив у 283–246 до н. е. Син Птолемея I і Береніки I.
Птолемей II Філадельф | |
---|---|
дав.-гр. Πτολεμαῖος Φιλάδελφος («Птолемей люблячий сестру») | |
![]() Бюст Птолемея II, Національний археологічний музей, Неаполь | |
Правління | 28 Березня 284 – 28 Січня 246 до н. е. |
Попередник | Птолемей I |
Наступник | Птолемей III |
У шлюбі | Арсіноя I Арсіноя II |
Діти | Птолемей III Евергет Береніка Фермофора Лісімах Єгипетський |
Батько | Птолемей I Сотер |
Мати | Береніка I |
Народився | бл. 309 до н. е. Кос |
Помер | 28 січня 246 до н. е. (62–63 роки) |
Династія | Птолемеї |
Прихід до влади
Він отримав престол в обхід старших синів Птолемея I від першого шлюбу з Еврідікою I, дочкою Антіпатра, і став правити країною з 285 до н. е., ще за життя батька. Здобув блискучу освіту, але був схильний до зніженості та жорстокості.
Птолемей убив свого брата Аргея, який нібито зазіхав на його життя. Він же перевіз прах Олександра з Мемфіса до Олександрії. Птолемей убив і іншого брата, народженого Еврідікою, помітивши, що той спонукає жителів Кіпру до від'єднання від Єгипту.
Зовнішня політика
Перші успіхи
На початку свого правління Птолемей II спробував вжити на користь Єгипту труднощі суперників. Він використав послаблення позицій Селевкіда Антіоха І на міжнародній арені в перші роки його правління і захопив прибережні території у Карії та південній Іонії.
На Балканському півострові Птолемей II підтримував грецькі держави і Епір проти Македонії.
1-ша Сирійська війна
Оскільки становище Селевкідів у Малій Азії ще більше погіршилось через вторгнення галатів, Птолемей знов розпочав ворожі дії та у 276 р. до н.е. захопив Дамаск. Втім, Антіох І зміг впоратись із вторгненням кельтів та вирушив у Сирію, вигнав з неї єгипетські війська та звільнив зазначене місто — ймовірно, навесні 274 року. Пітомський напис повідомляє, що в місяці Хатіро 12 року свого правління (листопад 274 р. до н. е.) Птолемей II з'явився в Геронополь "зі своєю жінкою (вона ж і сестра його) для захисту Єгипту від чужинців". Можливо, очікувалося вторгнення військ Антіоха в Єгипет, і присутність Птолемея і Арсіної знадобилася, щоб організувати оборону.
Бойові дії ймовірно велись і у Малій Азії. Теокріт в 17-й ідилії називає серед малоазійських володінь Єгипту (незабаром після Першої Сирійської війни) Карію, Лікію, Кілікію, Памфілію. Деякі з цих володінь повністю або частково могли бути підпорядковані в Першу Сирійську війну.
Загроза з Киренаїки
Разом з сирійським царем проти Птолемея ІІ боровся його брат по матері, Магас, що отримав завдяки Береніці намісництво в Киренаїці. Він уклав військовий союз з Антіохом I, одружився з його сестрою Апамою II та навіть вирушив у похід на Єгипет (не пізніше 274 р. до н.е.). Він захопив Паретоній, дійшов до Хіосу (приблизно за 50 кілометрів від Олександрії), проте тут отримав звістку, що у нього в тилу повстало кочове плем'я мармарідів. Киренський правитель негайно повернувся додому.
Намагаючись переслідувати його, Птолемей II несподівано опинився в тому ж положенні, що і його невдачливий супротивник: в Єгипті підняли заколот проти Птолемея 4000 галатів, надісланих Антигоном. Після повернення Птолемей II суворо покарав їх, відправивши на пустельний острів в дельті Нілу, де вони і загинули. Цілі повсталих галатів не зовсім зрозумілі: в одних джерелах повідомляється, що вони хотіли захопити Єгипет, в інших — що просто збиралися пограбувати єгипетську скарбницю.
Похід у Чорне море
У другій половині 270-х або першій половині 260-х років до н.е. вислані Птолемеєм ІІ війська здійснили похід у Чорне море, проте в Пафлагонії зазнав нищівної поразки від галатських найманців понтійського царя Мітрідата I.
Політика Птолемея в Греції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkZrTDBWbmVYQjBhV0Z1WHkxZlNHVmhaRjl2Wmw5UWRHOXNaVzE1WDBsSlh5MWZWMkZzZEdWeWMxOHlNakV3T1M1cWNHY3ZNalF4Y0hndFJXZDVjSFJwWVc1ZkxWOUlaV0ZrWDI5bVgxQjBiMnhsYlhsZlNVbGZMVjlYWVd4MFpYSnpYekl5TVRBNUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
У декреті Хремоніда (на початку Хремонідової війни), у зв'язку з перерахуванням усіх учасників антимакедонської коаліції, сказано, що «цар Птолемей, згідно з напрямком предків і сестри, очевидно, ревнує про загальну свободу еллінів». Не отримавши жодних певних результатів у Першій сирійській війні, Птолемей II переніс центр боротьби за відродження держави Лісимаха до Греції. Яку роль у цій політиці повинен був тепер грати Птолемей, син Лісимаха і Арсіної, точно невідомо.
Втручаючись у грецькі справи, Птолемей II домагався об'єднання всіх антимакедонських сил. Він зробив «друзями і союзниками», направив дружнє посольство до Афін, ймовірно, також із пропозицією союзу, прислав до Дельфів теорії із закликом до дельфійців взяти участь в іграх Птолемаєі в Олександрії. Не без участі Єгипту розвинулася і боротьба між містами на Криті. Може бути, що Єгипет і Спарта виступили на Криті як спільники, а на їхньому боці стояли такі міста, як Фаласарна, Полірренія, Аптера, Гортіна.
Хремонідова війна
Союзники Птолемея II в Греції зазнали поразки від Антигона ІІ Гоната в Хремонідовій війні (268–262 роки до н. е.). Ця війна, названа так по імені афінського політичного діяча — Хремоніда, в якій афіняни в союзі з Єгиптом, Спартою, багатьма іншими членами Пелопоннеського союзу і Епіром билися проти македонського царя Антигона ІІ Гоната, успіху не мала.
У 266 році до н. е. Птолемей послав до берегів Греції свій флот під командуванням Патрокла, з метою контролю над Кікладськими островами, щоб діяти проти македонського царя Антигона II Гоната. Єгиптяни, ймовірно, висадилися на східному березі Аттики, на півострові Короні, де знайдено залишки тимчасових оборонних стін, начиння і безліч монет Птолемея II. Не зумівши схилити спартанського царя Арея до рішучого бою з македонцями, Патрокл з флотом відплив з аттичних вод і з тих пір до кінця війни єгиптяни, здається, не з'являлися в Греції. Результати розкопок на півострові Короні показують, що відхід єгиптян нагадував скоріше втечу переможених. Можливо, під час цієї війни єгипетський флот був розбитий при Косі.
Здається, є деякі підстави думати, що Птолемей II і тоді ворогував з Киренаїкським правителем Магас і що посилилося вторгненням єгиптян до Іонії. Іонія опинилася в руках єгиптян швидше за все десь в 60-ті роки III в. до н. е., у всякому разі після написання Феокрітом 17-й ідилії, але до 2-ї Сирійської війни. До 261 році до н. е. Магас примирився з Птолемеєм та висватав за сина останнього свою єдину дочку Береніку.
Македонці сильно спустошили Аттику і, між іншим, спалили священну гай і храм Посейдона в Колоні. Антигон осадив Афіни, примусив їх до здачі і зайняв своїми гарнізонами афінські зміцнення (262 рік до н. е.). Хремонід втік з Афін до Єгипту. Наслідком Хремонідової війни була втрата Єгиптом того впливового положення, яке він займав раніше на Егейському морі, і значне посилення Македонії. Негайно після підписання миру була створена антиєгипетська коаліція, куди увійшли Антигон Гонат, Антіох II і Родос.
Битва при Андросі
В. Фельман припустив, що було не дві морських битви з Антигоном, а тільки одна — у водах між рядом лежать острова Андрос і Кеос. «Кос» — помилка переписувачів рукописів. Фельман приводить також і те міркування, що в Плутарха повторення однієї і тієї ж історії стосовно битви при Андросі і до битви при Косі далеко не випадково. Це свідчення того, що була саме одна битва, а не дві.
Жігунін датує її 260 роком до н. е. Він вважає, що Птолемей Андромах (син Лісимаха і Арсіни) брав участь у морській битві при Андросі на стороні Єгипту і став свідком загибелі своїх мрій щодо набуття свого царства, оскільки єгипетський флот зазнав поразки. Мабуть, після цієї події і відбувся розрив довголітніх відносин Птолемея, сина Лісимаха, з Птолемеєм Філадельфом.
Друга Сирійська війна. Заколот в Азії
Складовим, а може бути, одним з головних пунктів Другої Сирійської війни був заколот в Азії «сина Птолемея в спільництві з Тімарх»; так нам повідомляє Помпей Трог. По Трогу ясно також, що заколот трапився десь між двома подіями: (259/8 р до н е.) смертю Антіоха I (261 р до н е.) і смертю Деметрія Красивого в Кирені. Зовсім не виключено, що бунтівник, повсталий в Азії, був саме Птолемеєм, сином Лісимаха і прийомним сином Птолемея Філадельфа. Адже у Філадельфа не було інших рідних синів з іменем Птолемей, крім Птолемея III.
Птолемей Андромах, ствердившись в Ефесі, діяв у союзі з Тімархом, тираном Мілета. Зважившись захопити Самос у єгиптян, Тімарх проник в Самоську гавань і застосував при цьому досить примітивну, але нахабну військову хитрість. Через деякий час Андромах був убитий в Ефесі фракійцями, і місто, ймовірно, знову перейшов у руки єгиптян.
Конфлікт з Киреном
До нещастя для Птолемея Філадельфа, в той час помер Киренський правитель Магас, з яким у єгипетського царя встановилися відносини, цілком влаштовували перш за все єгиптян. Дружина Магаса Апама, налаштована антиєгипетські, запропонувала Береніку в дружини Деметрію, братові Антігона Гонат, на прізвисько Красивому. Деметрій спішно примчав у Кирену, був тут обласканий і, здається, проголошений царем. Згідно з Евсевієм, Деметрій не втрачав часу дарма: він багато воював у Кирені і «всю Лівію захопив». Навряд чи його ворогами були тільки лівійські кочівники, швидше за все, у Євсевія мається на увазі безпосередньо війна Деметрія з єгиптянами. Однак під час бунту, який, нібито, очолила сама юна Береніка, Деметрій був убитий в спальні Апам (259/8 р. до н. е.), а самій вдові Магаса, за наполяганням Береніки, заколотники зберегли життя.
Кирена була захоплена Птолемеєм тільки через 10-12 років після смерті Деметрія Красивого.
Кампанія Антіоха II
Антіох II знайшов вигідним і своєчасним втрутитися в боротьбу держав Східного Середземномор'я. Союзниками його вважалися насамперед родосці, давно тяготівші від Птолемєєвської гегемонії; Антіох II і родосці спільними зусиллями обложили Ефес. Єгипетським флотом, за повідомленням Поліен, командував в гавані Ефес знаменитий афінянин Хремонід. Агафострат, родосський наварха, несподівано зробив напад на ворожий флот і розбив єгиптян. Після цієї перемоги Ефес був узятий. Ймовірно, тоді ж Антіох обложив Мілет і, оволодівши цим містом, знищив тирана Тімарха.
Підсумки війни
Настільки енергійний наступ Антіоха II на єгипетські позиції в Східному Середземномор'ї означало повну поразку Єгипту у війні. Про саму війну, крім вищенаведеного, нічого конкретного невідомо. Її грандіозні масштаби частково з'ясовуються з її результатами. Різні документи свідчать, що Антіох II повернув собі Іонію, частина Кілікії, Памфілію, Птолемей III Евергет потім довелося відвойовувати їх у Селевкідів. Здається, Антіох опанував і Самофракія.
Мирний договір був, здається, укладений на рік Делосського архонта Пахета — 255/4 р. до н. е.. Ні місце, ні характер дипломатичних угод, проте, невідомі. Може бути, саме відповідно до умов цих угод Антигон вивів гарнізон з Мусі в Афінах, як акт повернення «свободи» афінянам. Антіох II повинен був підтвердити автономію грецьких міст Малої Азії, а Птолемей II — незалежність Кирени.
Післявоєнна дипломатія
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelZqTDBkdmJHUmZiMnQwWVdSeVlXTm9iVjl2Wmw5UWRHOXNaVzE1WDBsSlgxQm9hV3hoWkdWc2NHaHZjMTlOUlZSZlJGQXhNems0T1RJdWFuQm5Mekl5TUhCNExVZHZiR1JmYjJ0MFlXUnlZV05vYlY5dlpsOVFkRzlzWlcxNVgwbEpYMUJvYVd4aFpHVnNjR2h2YzE5TlJWUmZSRkF4TXprNE9USXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Птолемею Філадельфу було особливо небезпечно існування широкої коаліції його супротивників. В умовах військових поразок правитель Єгипту вдався до спритних дипломатичних маневрів, щоб посіяти ворожнечу між Македонією і селевкідською імперією. Птолемей II намагався наблизити до себе Антіоха і одружив його на своїй дочці Береніці, давши за нею величезне придане. Також єгипетський цар розігрував із себе друга і союзника Антігона Гонат.
Арат Сикионський, приєднавши своє місто до ахейського союзу, вжив заходів до зміцнення дружби з Єгиптом. Птолемей II прислав йому в подарунок 25 талантів, прозорливо розгледівши в ньому союзника своєї держави і майбутню опору антимакедонської політики в Греції. Діставшись до Олександрії, Арат абсолютно зачарував Птолемея Філадельфа своїм розумом, знанням мистецтва і за допомогою цієї «невимушеній дипломатії» випросив у хитрого правителя Єгипту ще 350 талантів. Таким чином, підтримуючи то Антіоха, то Антігона, Філадельф в той же час фінансував визвольні рухи, спрямовані проти них, сподіваючись на майбутній реванш.
Внутрішня політика
Птолемей II зміцнив економічне та політичне становище Єгипту. Проводив політику роздачі земельних ділянок великим вельможам. Заборонив звертати вільних у рабство. Поклав початок обожнюванню фараонів Птолемєївської династії, заснувавши культи батьків і рідної сестри і дружини Арсіної II.
На комерційному напрямі він підтримував зносини з Римом: звідти одержуючи сировину, яку переробляли на єгипетських фабриках. У 267/266 роках до н.е. заснував на африканському узбережжі Червоного моря місто Птолемаїда Ферон, що стало центром торгівлі слонами (необхідними длія війська) з царством Куш.
За свідченням Страбона, Птолемей відрізнявся допитливістю і в силу тілесної немочі постійно шукав нових розваг та веселощів. Птолемей II, як і його батько, заохочував розвиток наук і мистецтв. Йосип Флавій додає, що Птолемей був великим бібліофілом і значно збільшив в Олександрії чудову бібліотеку, намагаючись зібрати в ній і перевести на грецьку мову всі книги, що існували на світі. Число книг у цьому унікальному сховищі досягало нібито півмільйона екземплярів. Серед інших на грецьку мову була перекладена і єврейська біблія. Зацікавившись долею єврейського народу, Птолемей повелів звільнити 100 000 полонених, виведених його батьком з Юдеї. При дворі Птолемея жило безліч відомих вчених і поетів того часу (Каллімах, Феокріт, Манефон, Ератосфен, Зоїл та інші).
Птолемей звів багато розкішних будівель, будував міста, влаштовував свята, реставрував і прикрасив південний храм між Луксором і Карнаком. Однак найбільшу славу, яка не згасала і в наступний період, принесло йому будівництво Фароського маяка (бл. 280 року до н. е.), Який незабаром був зарахований до одного з семи чудес світу.
Родина
- Першою дружиною і матір'ю Птолемея III була дочка Лісимаха Арсіноя I.
Діти:
- Птолемей III Евергет
- Лісімах
- Береніка Молодша
Закохавшись в Арсіною, свою рідну сестру, він одружився з нею, зробивши те, що у македонців у жодному разі не дозволялося, але що було у звичаї в єгиптян, над якими він панував. Спочатку красива і пихата Арсіноя в 299 році до н. е.. була видана заміж за старого Лісимаха Фракийського. Потім вона домоглася страти його сина від першого шлюбу, щоб розчистити шлях до влади своїм синам. Після падіння фракійського царства і смерті Лісимаха в 281 році до н. е.. вона вийшла заміж за свого зведеного брата Птолемея Керавна, який виявився ще більш хитрим інтриганом, і вбив її двох синів. Вона була змушена тікати і в 279 році до н. е. опинилася в Єгипті у свого брата Птолемея II. Арсіноя II вийшла заміж за брата, який на вісім років молодший за неї, і так стала царицею. Колишня дружина Птолемея II була вигнана зі столиці і звинувачена в змові проти життя царя Єгипту, потім почалися репресії проти інших членів царського дому, напевно спровоковані Арсиноєю II. Жігунін вважає, що шлюбний союз Арсіної і Птолемея II був потрібен не тільки Арсин і її синові, але і самого царя Єгипту, розраховують за допомогою цього шлюбу придбати «законні» права на спадщину Лісимаха — на ті величезні території, де Арсіноя колись була необмеженою володаркою, і де син її Птолемей міг повернути собі царське ім'я під верховним протекторатом Єгипту. Птолемей II отримав навіть прізвисько Філадельф (грец. «Люблячий сестру») за зразкову, нібито, любов до сестри-дружини. Арсин II виявили божественні почесті, а в «Арсіноємі» стояла її статуя з топазу висотою майже два з половиною метри. Про статую брата і сестри, що стояла поблизу Одеона в Афінах, згадує Павсаній. Від неї у Птолемея не було дітей.
При ньому з 273 р. до н. е.. був укладений союз (др.-греч. ἀπ ἀρχῆς) Птолемеїв з Римом, який, ймовірно, в наступні часи механічно поновлювався при вступі на престол кожного нового правителя Єгипту. За інформацією Аппіа, Птолемей II Філадельф намагався бути посередником між римлянами і карфагенянами під час Першої Пунічної війни (264–241 рр. до н.е).
Бібліографія
- McKechnie, Paul and Philippe Guillaume (edd.). Ptolemy II Philadelphus and his world. Leiden; Boston: Brill, 2008. xv, 488 p. (Mnemosyne supplements 300).
- Аппиан. Римская история. Серия «Памятники исторической мысли». М.: Наука. 1998. 726 стр.
- Марк Юниан Юстин. Эпитома сочинения Помпея Трога «Historiarum Philippicarum». / Пер. А. А. Деконского и М. И. Рижского. Статья К. К. Зельина. // Вестник древней истории. 1954. № 2-4. 1955. № 1.
- Павсаний. Описание Эллады. В 2 т. / Пер. С. П. Кондратьева. М.: Искусство. 1938–1940. 3000 экз. Т. 1. 1938. 364 стр. Т. 2. 1940. 592 стр.
- Жигунин В. Д. Международные отношения эллинистических государств в 280–220 гг. до н. э. / Издательство Казанского университета. 1980.
Примітки
Посилання
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Filadelf Ptolemej II Filadelf car Yegiptu praviv u 283 246 do n e Sin Ptolemeya I i Bereniki I Ptolemej II Filadelfdav gr Ptolemaῖos Filadelfos Ptolemej lyublyachij sestru Byust Ptolemeya II Nacionalnij arheologichnij muzej NeapolFaraon YegiptuPravlinnya 28 Bereznya 284 28 Sichnya 246 do n e Poperednik Ptolemej INastupnik Ptolemej IIITitulni imenaU shlyubi Arsinoya I Arsinoya IIDiti Ptolemej III Everget Berenika Fermofora Lisimah YegipetskijBatko Ptolemej I SoterMati Berenika INarodivsya bl 309 do n e KosPomer 28 sichnya 246 do n e 62 63 roki Dinastiya PtolemeyiPrihid do vladiVin otrimav prestol v obhid starshih siniv Ptolemeya I vid pershogo shlyubu z Evridikoyu I dochkoyu Antipatra i stav praviti krayinoyu z 285 do n e she za zhittya batka Zdobuv bliskuchu osvitu ale buv shilnij do znizhenosti ta zhorstokosti Ptolemej ubiv svogo brata Argeya yakij nibito zazihav na jogo zhittya Vin zhe pereviz prah Oleksandra z Memfisa do Oleksandriyi Ptolemej ubiv i inshogo brata narodzhenogo Evridikoyu pomitivshi sho toj sponukaye zhiteliv Kipru do vid yednannya vid Yegiptu Zovnishnya politikaPershi uspihi Dokladnishe Karijska vijna Na pochatku svogo pravlinnya Ptolemej II sprobuvav vzhiti na korist Yegiptu trudnoshi supernikiv Vin vikoristav poslablennya pozicij Selevkida Antioha I na mizhnarodnij areni v pershi roki jogo pravlinnya i zahopiv priberezhni teritoriyi u Kariyi ta pivdennij Ioniyi Na Balkanskomu pivostrovi Ptolemej II pidtrimuvav grecki derzhavi i Epir proti Makedoniyi 1 sha Sirijska vijna Dokladnishe Persha Sirijska vijna Oskilki stanovishe Selevkidiv u Malij Aziyi she bilshe pogirshilos cherez vtorgnennya galativ Ptolemej znov rozpochav vorozhi diyi ta u 276 r do n e zahopiv Damask Vtim Antioh I zmig vporatis iz vtorgnennyam keltiv ta virushiv u Siriyu vignav z neyi yegipetski vijska ta zvilniv zaznachene misto jmovirno navesni 274 roku Pitomskij napis povidomlyaye sho v misyaci Hatiro 12 roku svogo pravlinnya listopad 274 r do n e Ptolemej II z yavivsya v Geronopol zi svoyeyu zhinkoyu vona zh i sestra jogo dlya zahistu Yegiptu vid chuzhinciv Mozhlivo ochikuvalosya vtorgnennya vijsk Antioha v Yegipet i prisutnist Ptolemeya i Arsinoyi znadobilasya shob organizuvati oboronu Bojovi diyi jmovirno velis i u Malij Aziyi Teokrit v 17 j idiliyi nazivaye sered maloazijskih volodin Yegiptu nezabarom pislya Pershoyi Sirijskoyi vijni Kariyu Likiyu Kilikiyu Pamfiliyu Deyaki z cih volodin povnistyu abo chastkovo mogli buti pidporyadkovani v Pershu Sirijsku vijnu Zagroza z Kirenayiki Razom z sirijskim carem proti Ptolemeya II borovsya jogo brat po materi Magas sho otrimav zavdyaki Berenici namisnictvo v Kirenayici Vin uklav vijskovij soyuz z Antiohom I odruzhivsya z jogo sestroyu Apamoyu II ta navit virushiv u pohid na Yegipet ne piznishe 274 r do n e Vin zahopiv Paretonij dijshov do Hiosu priblizno za 50 kilometriv vid Oleksandriyi prote tut otrimav zvistku sho u nogo v tilu povstalo kochove plem ya marmaridiv Kirenskij pravitel negajno povernuvsya dodomu Namagayuchis peresliduvati jogo Ptolemej II nespodivano opinivsya v tomu zh polozhenni sho i jogo nevdachlivij suprotivnik v Yegipti pidnyali zakolot proti Ptolemeya 4000 galativ nadislanih Antigonom Pislya povernennya Ptolemej II suvoro pokarav yih vidpravivshi na pustelnij ostriv v delti Nilu de voni i zaginuli Cili povstalih galativ ne zovsim zrozumili v odnih dzherelah povidomlyayetsya sho voni hotili zahopiti Yegipet v inshih sho prosto zbiralisya pograbuvati yegipetsku skarbnicyu Pohid u Chorne more Dokladnishe Chornomorska ekspediciya Ptolemeya II U drugij polovini 270 h abo pershij polovini 260 h rokiv do n e vislani Ptolemeyem II vijska zdijsnili pohid u Chorne more prote v Paflagoniyi zaznav nishivnoyi porazki vid galatskih najmanciv pontijskogo carya Mitridata I Politika Ptolemeya v Greciyi Cya granitna statuya zobrazhuye Ptolemeya II u tradicijnomu kanoni davnoyegipetskogo mistectva Hudozhnij muzej Voltersa Baltimor U dekreti Hremonida na pochatku Hremonidovoyi vijni u zv yazku z pererahuvannyam usih uchasnikiv antimakedonskoyi koaliciyi skazano sho car Ptolemej zgidno z napryamkom predkiv i sestri ochevidno revnuye pro zagalnu svobodu elliniv Ne otrimavshi zhodnih pevnih rezultativ u Pershij sirijskij vijni Ptolemej II perenis centr borotbi za vidrodzhennya derzhavi Lisimaha do Greciyi Yaku rol u cij politici povinen buv teper grati Ptolemej sin Lisimaha i Arsinoyi tochno nevidomo Vtruchayuchis u grecki spravi Ptolemej II domagavsya ob yednannya vsih antimakedonskih sil Vin zrobiv druzyami i soyuznikami napraviv druzhnye posolstvo do Afin jmovirno takozh iz propoziciyeyu soyuzu prislav do Delfiv teoriyi iz zaklikom do delfijciv vzyati uchast v igrah Ptolemayei v Oleksandriyi Ne bez uchasti Yegiptu rozvinulasya i borotba mizh mistami na Kriti Mozhe buti sho Yegipet i Sparta vistupili na Kriti yak spilniki a na yihnomu boci stoyali taki mista yak Falasarna Polirreniya Aptera Gortina Hremonidova vijna Soyuzniki Ptolemeya II v Greciyi zaznali porazki vid Antigona II Gonata v Hremonidovij vijni 268 262 roki do n e Cya vijna nazvana tak po imeni afinskogo politichnogo diyacha Hremonida v yakij afinyani v soyuzi z Yegiptom Spartoyu bagatma inshimi chlenami Peloponneskogo soyuzu i Epirom bilisya proti makedonskogo carya Antigona II Gonata uspihu ne mala U 266 roci do n e Ptolemej poslav do beregiv Greciyi svij flot pid komanduvannyam Patrokla z metoyu kontrolyu nad Kikladskimi ostrovami shob diyati proti makedonskogo carya Antigona II Gonata Yegiptyani jmovirno visadilisya na shidnomu berezi Attiki na pivostrovi Koroni de znajdeno zalishki timchasovih oboronnih stin nachinnya i bezlich monet Ptolemeya II Ne zumivshi shiliti spartanskogo carya Areya do rishuchogo boyu z makedoncyami Patrokl z flotom vidpliv z attichnih vod i z tih pir do kincya vijni yegiptyani zdayetsya ne z yavlyalisya v Greciyi Rezultati rozkopok na pivostrovi Koroni pokazuyut sho vidhid yegiptyan nagaduvav skorishe vtechu peremozhenih Mozhlivo pid chas ciyeyi vijni yegipetskij flot buv rozbitij pri Kosi Zdayetsya ye deyaki pidstavi dumati sho Ptolemej II i todi voroguvav z Kirenayikskim pravitelem Magas i sho posililosya vtorgnennyam yegiptyan do Ioniyi Ioniya opinilasya v rukah yegiptyan shvidshe za vse des v 60 ti roki III v do n e u vsyakomu razi pislya napisannya Feokritom 17 j idiliyi ale do 2 yi Sirijskoyi vijni Do 261 roci do n e Magas primirivsya z Ptolemeyem ta visvatav za sina ostannogo svoyu yedinu dochku Bereniku Makedonci silno spustoshili Attiku i mizh inshim spalili svyashennu gaj i hram Posejdona v Koloni Antigon osadiv Afini primusiv yih do zdachi i zajnyav svoyimi garnizonami afinski zmicnennya 262 rik do n e Hremonid vtik z Afin do Yegiptu Naslidkom Hremonidovoyi vijni bula vtrata Yegiptom togo vplivovogo polozhennya yake vin zajmav ranishe na Egejskomu mori i znachne posilennya Makedoniyi Negajno pislya pidpisannya miru bula stvorena antiyegipetska koaliciya kudi uvijshli Antigon Gonat Antioh II i Rodos Bitva pri Androsi V Felman pripustiv sho bulo ne dvi morskih bitvi z Antigonom a tilki odna u vodah mizh ryadom lezhat ostrova Andros i Keos Kos pomilka perepisuvachiv rukopisiv Felman privodit takozh i te mirkuvannya sho v Plutarha povtorennya odniyeyi i tiyeyi zh istoriyi stosovno bitvi pri Androsi i do bitvi pri Kosi daleko ne vipadkovo Ce svidchennya togo sho bula same odna bitva a ne dvi Zhigunin datuye yiyi 260 rokom do n e Vin vvazhaye sho Ptolemej Andromah sin Lisimaha i Arsini brav uchast u morskij bitvi pri Androsi na storoni Yegiptu i stav svidkom zagibeli svoyih mrij shodo nabuttya svogo carstva oskilki yegipetskij flot zaznav porazki Mabut pislya ciyeyi podiyi i vidbuvsya rozriv dovgolitnih vidnosin Ptolemeya sina Lisimaha z Ptolemeyem Filadelfom Druga Sirijska vijna Zakolot v Aziyi Skladovim a mozhe buti odnim z golovnih punktiv Drugoyi Sirijskoyi vijni buv zakolot v Aziyi sina Ptolemeya v spilnictvi z Timarh tak nam povidomlyaye Pompej Trog Po Trogu yasno takozh sho zakolot trapivsya des mizh dvoma podiyami 259 8 r do n e smertyu Antioha I 261 r do n e i smertyu Demetriya Krasivogo v Kireni Zovsim ne viklyucheno sho buntivnik povstalij v Aziyi buv same Ptolemeyem sinom Lisimaha i prijomnim sinom Ptolemeya Filadelfa Adzhe u Filadelfa ne bulo inshih ridnih siniv z imenem Ptolemej krim Ptolemeya III Ptolemej Andromah stverdivshis v Efesi diyav u soyuzi z Timarhom tiranom Mileta Zvazhivshis zahopiti Samos u yegiptyan Timarh pronik v Samosku gavan i zastosuvav pri comu dosit primitivnu ale nahabnu vijskovu hitrist Cherez deyakij chas Andromah buv ubitij v Efesi frakijcyami i misto jmovirno znovu perejshov u ruki yegiptyan Konflikt z Kirenom Do neshastya dlya Ptolemeya Filadelfa v toj chas pomer Kirenskij pravitel Magas z yakim u yegipetskogo carya vstanovilisya vidnosini cilkom vlashtovuvali persh za vse yegiptyan Druzhina Magasa Apama nalashtovana antiyegipetski zaproponuvala Bereniku v druzhini Demetriyu bratovi Antigona Gonat na prizvisko Krasivomu Demetrij spishno primchav u Kirenu buv tut oblaskanij i zdayetsya progoloshenij carem Zgidno z Evseviyem Demetrij ne vtrachav chasu darma vin bagato voyuvav u Kireni i vsyu Liviyu zahopiv Navryad chi jogo vorogami buli tilki livijski kochivniki shvidshe za vse u Yevseviya mayetsya na uvazi bezposeredno vijna Demetriya z yegiptyanami Odnak pid chas buntu yakij nibito ocholila sama yuna Berenika Demetrij buv ubitij v spalni Apam 259 8 r do n e a samij vdovi Magasa za napolyagannyam Bereniki zakolotniki zberegli zhittya Kirena bula zahoplena Ptolemeyem tilki cherez 10 12 rokiv pislya smerti Demetriya Krasivogo Kampaniya Antioha II Antioh II znajshov vigidnim i svoyechasnim vtrutitisya v borotbu derzhav Shidnogo Seredzemnomor ya Soyuznikami jogo vvazhalisya nasampered rodosci davno tyagotivshi vid Ptolemyeyevskoyi gegemoniyi Antioh II i rodosci spilnimi zusillyami oblozhili Efes Yegipetskim flotom za povidomlennyam Polien komanduvav v gavani Efes znamenitij afinyanin Hremonid Agafostrat rodosskij navarha nespodivano zrobiv napad na vorozhij flot i rozbiv yegiptyan Pislya ciyeyi peremogi Efes buv uzyatij Jmovirno todi zh Antioh oblozhiv Milet i ovolodivshi cim mistom znishiv tirana Timarha Pidsumki vijni Nastilki energijnij nastup Antioha II na yegipetski poziciyi v Shidnomu Seredzemnomor yi oznachalo povnu porazku Yegiptu u vijni Pro samu vijnu krim vishenavedenogo nichogo konkretnogo nevidomo Yiyi grandiozni masshtabi chastkovo z yasovuyutsya z yiyi rezultatami Rizni dokumenti svidchat sho Antioh II povernuv sobi Ioniyu chastina Kilikiyi Pamfiliyu Ptolemej III Everget potim dovelosya vidvojovuvati yih u Selevkidiv Zdayetsya Antioh opanuvav i Samofrakiya Mirnij dogovir buv zdayetsya ukladenij na rik Delosskogo arhonta Paheta 255 4 r do n e Ni misce ni harakter diplomatichnih ugod prote nevidomi Mozhe buti same vidpovidno do umov cih ugod Antigon viviv garnizon z Musi v Afinah yak akt povernennya svobodi afinyanam Antioh II povinen buv pidtverditi avtonomiyu greckih mist Maloyi Aziyi a Ptolemej II nezalezhnist Kireni Pislyavoyenna diplomatiyaZolota oktadrahma chasiv Ptolemeya II Filadelfa Ptolemeyu Filadelfu bulo osoblivo nebezpechno isnuvannya shirokoyi koaliciyi jogo suprotivnikiv V umovah vijskovih porazok pravitel Yegiptu vdavsya do spritnih diplomatichnih manevriv shob posiyati vorozhnechu mizh Makedoniyeyu i selevkidskoyu imperiyeyu Ptolemej II namagavsya nabliziti do sebe Antioha i odruzhiv jogo na svoyij dochci Berenici davshi za neyu velichezne pridane Takozh yegipetskij car rozigruvav iz sebe druga i soyuznika Antigona Gonat Arat Sikionskij priyednavshi svoye misto do ahejskogo soyuzu vzhiv zahodiv do zmicnennya druzhbi z Yegiptom Ptolemej II prislav jomu v podarunok 25 talantiv prozorlivo rozgledivshi v nomu soyuznika svoyeyi derzhavi i majbutnyu oporu antimakedonskoyi politiki v Greciyi Distavshis do Oleksandriyi Arat absolyutno zacharuvav Ptolemeya Filadelfa svoyim rozumom znannyam mistectva i za dopomogoyu ciyeyi nevimushenij diplomatiyi viprosiv u hitrogo pravitelya Yegiptu she 350 talantiv Takim chinom pidtrimuyuchi to Antioha to Antigona Filadelf v toj zhe chas finansuvav vizvolni ruhi spryamovani proti nih spodivayuchis na majbutnij revansh Vnutrishnya politikaPtolemej II zmicniv ekonomichne ta politichne stanovishe Yegiptu Provodiv politiku rozdachi zemelnih dilyanok velikim velmozham Zaboroniv zvertati vilnih u rabstvo Poklav pochatok obozhnyuvannyu faraoniv Ptolemyeyivskoyi dinastiyi zasnuvavshi kulti batkiv i ridnoyi sestri i druzhini Arsinoyi II Na komercijnomu napryami vin pidtrimuvav znosini z Rimom zvidti oderzhuyuchi sirovinu yaku pereroblyali na yegipetskih fabrikah U 267 266 rokah do n e zasnuvav na afrikanskomu uzberezhzhi Chervonogo morya misto Ptolemayida Feron sho stalo centrom torgivli slonami neobhidnimi dliya vijska z carstvom Kush Za svidchennyam Strabona Ptolemej vidriznyavsya dopitlivistyu i v silu tilesnoyi nemochi postijno shukav novih rozvag ta veseloshiv Ptolemej II yak i jogo batko zaohochuvav rozvitok nauk i mistectv Josip Flavij dodaye sho Ptolemej buv velikim bibliofilom i znachno zbilshiv v Oleksandriyi chudovu biblioteku namagayuchis zibrati v nij i perevesti na grecku movu vsi knigi sho isnuvali na sviti Chislo knig u comu unikalnomu shovishi dosyagalo nibito pivmiljona ekzemplyariv Sered inshih na grecku movu bula perekladena i yevrejska bibliya Zacikavivshis doleyu yevrejskogo narodu Ptolemej poveliv zvilniti 100 000 polonenih vivedenih jogo batkom z Yudeyi Pri dvori Ptolemeya zhilo bezlich vidomih vchenih i poetiv togo chasu Kallimah Feokrit Manefon Eratosfen Zoyil ta inshi Ptolemej zviv bagato rozkishnih budivel buduvav mista vlashtovuvav svyata restavruvav i prikrasiv pivdennij hram mizh Luksorom i Karnakom Odnak najbilshu slavu yaka ne zgasala i v nastupnij period prineslo jomu budivnictvo Faroskogo mayaka bl 280 roku do n e Yakij nezabarom buv zarahovanij do odnogo z semi chudes svitu RodinaPershoyu druzhinoyu i matir yu Ptolemeya III bula dochka Lisimaha Arsinoya I Diti Ptolemej III Everget Lisimah Berenika Molodsha Zakohavshis v Arsinoyu svoyu ridnu sestru vin odruzhivsya z neyu zrobivshi te sho u makedonciv u zhodnomu razi ne dozvolyalosya ale sho bulo u zvichayi v yegiptyan nad yakimi vin panuvav Spochatku krasiva i pihata Arsinoya v 299 roci do n e bula vidana zamizh za starogo Lisimaha Frakijskogo Potim vona domoglasya strati jogo sina vid pershogo shlyubu shob rozchistiti shlyah do vladi svoyim sinam Pislya padinnya frakijskogo carstva i smerti Lisimaha v 281 roci do n e vona vijshla zamizh za svogo zvedenogo brata Ptolemeya Keravna yakij viyavivsya she bilsh hitrim intriganom i vbiv yiyi dvoh siniv Vona bula zmushena tikati i v 279 roci do n e opinilasya v Yegipti u svogo brata Ptolemeya II Arsinoya II vijshla zamizh za brata yakij na visim rokiv molodshij za neyi i tak stala cariceyu Kolishnya druzhina Ptolemeya II bula vignana zi stolici i zvinuvachena v zmovi proti zhittya carya Yegiptu potim pochalisya represiyi proti inshih chleniv carskogo domu napevno sprovokovani Arsinoyeyu II Zhigunin vvazhaye sho shlyubnij soyuz Arsinoyi i Ptolemeya II buv potriben ne tilki Arsin i yiyi sinovi ale i samogo carya Yegiptu rozrahovuyut za dopomogoyu cogo shlyubu pridbati zakonni prava na spadshinu Lisimaha na ti velichezni teritoriyi de Arsinoya kolis bula neobmezhenoyu volodarkoyu i de sin yiyi Ptolemej mig povernuti sobi carske im ya pid verhovnim protektoratom Yegiptu Ptolemej II otrimav navit prizvisko Filadelf grec Lyublyachij sestru za zrazkovu nibito lyubov do sestri druzhini Arsin II viyavili bozhestvenni pochesti a v Arsinoyemi stoyala yiyi statuya z topazu visotoyu majzhe dva z polovinoyu metri Pro statuyu brata i sestri sho stoyala poblizu Odeona v Afinah zgaduye Pavsanij Vid neyi u Ptolemeya ne bulo ditej Pri nomu z 273 r do n e buv ukladenij soyuz dr grech ἀp ἀrxῆs Ptolemeyiv z Rimom yakij jmovirno v nastupni chasi mehanichno ponovlyuvavsya pri vstupi na prestol kozhnogo novogo pravitelya Yegiptu Za informaciyeyu Appia Ptolemej II Filadelf namagavsya buti poserednikom mizh rimlyanami i karfagenyanami pid chas Pershoyi Punichnoyi vijni 264 241 rr do n e BibliografiyaMcKechnie Paul and Philippe Guillaume edd Ptolemy II Philadelphus and his world Leiden Boston Brill 2008 xv 488 p Mnemosyne supplements 300 Appian Rimskaya istoriya Seriya Pamyatniki istoricheskoj mysli M Nauka 1998 726 str ISBN 5 02 010146 X Mark Yunian Yustin Epitoma sochineniya Pompeya Troga Historiarum Philippicarum Per A A Dekonskogo i M I Rizhskogo Statya K K Zelina Vestnik drevnej istorii 1954 2 4 1955 1 Pavsanij Opisanie Ellady V 2 t Per S P Kondrateva M Iskusstvo 1938 1940 3000 ekz T 1 1938 364 str T 2 1940 592 str Zhigunin V D Mezhdunarodnye otnosheniya ellinisticheskih gosudarstv v 280 220 gg do n e Izdatelstvo Kazanskogo universiteta 1980 PrimitkiPosilannya