Блока́да Ленінгра́да (8 вересня 1941 — 27 січня 1944) — часткова військова блокада Ленінграда німецькими, фінськими та іспанськими військами під час Другої світової війни. Тривала з 8 вересня 1941 року по 27 січня 1944 року (часткове блокадне кільце було прорване 18 січня 1943 року) — 872 дні. В окремі періоди блокади (1941-1942) частина населення міста, не охоплена спеціальним харчуванням (так звані "іждевенці"), потерпала від голоду, а також за весь час блокади від артилерійських обстрілів та бомбардування. Зв'язок з радянським тилом забезпечувався авіацією та через Ладозьке озеро, яке перебувало поза межами досягання німецької артилерії, але його пропускна спроможність була недостатньою. Це призвело до смерті сотень тисяч цивільних: за час блокади в Ленінграді померло понад 1 млн. цивільних, десятки тисяч померли вже після того як були вивезені на «Велику землю».
Блокада Ленінграда | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Німецько-радянська війна | |||||||
Відбиття авіанальоту на Ленінград | |||||||
Координати: 59°55′49″ пн. ш. 30°19′09″ сх. д. / 59.9302777778055500° пн. ш. 30.319166666694446377° сх. д. | |||||||
| |||||||
Сторони | |||||||
![]() ![]() ![]() | |||||||
Командувачі | |||||||
![]() ![]() ![]() | |||||||
Військові сили | |||||||
725 000[] військовослужбовців | 930 000[] військовослужбовців | ||||||
Втрати | |||||||
![]() 1942: 267 327 загалом (вбито, поранено, безвісти) 1943: 205 937 загалом (вбито, поранено, безвісти) 1944: 21 350 загалом (вбито, поранено, безвісти) Загалом: 579 985 | 1 017 881 вбито, полонено або безвісти 2 418 185 поранено або захворіли Загалом: 3 436 066
|
Місце Ленінграда в плані «Барбаросса»
Захоплення Ленінграда було важливою частиною плану «Барбаросса» і розглядалось німецьким військовим командуванням як один із проміжних етапів війни, після якого Гітлер мав на меті завоювання Москви. Захоплення міста було покладено на групу армій «Північ». 8 липня 1941 року генерал-полковник Гальдер Франц сказав, що за словами Гітлера Москву та Ленінград необхідно зрівняти з землею, щоб позбавитися від населення цих міст. Для цього планувалось обмежитись лише бомбардуваннями та артилерійським обстрілом, без використання танків. Згодом, 21 липня, Гітлер заявив, що «у порівнянні зі значенням Ленінграда, Москва — всього лише географічний об'єкт».
Згідно з планами Вермахту, за перші двадцять днів війни німецькі війська на півночі повинні були вийти до лінії Мозир, Рогачов, Орша, Вітебськ, Великі Луки, південніше Пскова, південніше Пярну. Після цього мала бути двадцятиденна пауза, в ході якої планувалося перегрупування військ. На сороковий день війни повинна була початися друга фаза наступу, в ході якої планувалося захопити Ленінград.
Німецькі частини дістались Ленінграду в перших числах вересня, майже не відчувши опору з боку Червоної армії. За перші 18 днів 4-та танкова армія пройшла 600 кілометрів, форсувавши річки Західна Двіна та Північна Двіна. 9 липня гітлерівські війська захопили місто Псков, яке знаходиться за 280 кілометрів від Ленінграда. Згодом просування армії було частково призупинене. У середині серпня німецькі війська дійшли до безпосередньої близькості до міста. 4 вересня почався артилерійський обстріл міста з окупованого Тосно та з Пулковських висот.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTh6THpNd0wxTnBaV2RsWDI5bVgweGxibWx1WjNKaFpGOUZZWE4wWlhKdVgwWnliMjUwWHpFNU5ERmZNRFpmZEc5Zk1UazBNVjh4TWk1d2JtYz0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODVMemt3TDB4bGJtbHVaM0poWkY5VGFXVm5aVjlOWVhsZk1UazBNbDh0WDBwaGJuVmhjbmxmTVRrME15NXdibWN2TXpjd2NIZ3RUR1Z1YVc1bmNtRmtYMU5wWldkbFgwMWhlVjh4T1RReVh5MWZTbUZ1ZFdGeWVWOHhPVFF6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
Сили сторін
Німеччина та союзники
Загалом Вермахт і союзні війська налічували 31 дивізію (зокрема 8 фінських), 810 тисяч осіб, 5 300 одиниць зброї, 440 танків, 1 200 літаків.
Як зазначалося в спецповідомленні УНКВС у Ленінградській області від 5 листопада 1941 року: «На одній з ділянок фронту в Кінгісеппському районі серед німецьких солдатів є словаки, що володіють російською мовою». За свідченнями ветеранів, що партизанили 1943 року на території Ленінградської обл., після поразок німців на фронті «замість німецьких частин у селах з'явилися підрозділи польських націоналістів» (цит.). Брали участь в облозі Ленінграда і добровольці з різних країн Європи у складі військ СС: бельгійці — легіон «Фландрія», голландці — легіон «Нідерланди», а також норвежці та данці, які діяли спочатку в складі національних легіонів, а в липні 1943 року об'єднані в 11-ту мотопіхотної дивізії СС «Нордланд». В останній служили і шведські добровольці, крім того, шведський батальйон воював у складі фінських військ. У січні 1944 року дивізія «Нордланд» зазнала великих втрат під Пушкіним під час повного зняття блокади. Тільки на одному кладовищі під Ленінградом поховані 900 скандинавських есесівців.
22 липня 1942 чотири італійських торпедних катери були доставлені на окуповане фінами північне узбережжя Ладозького озера. 22 жовтня того ж року об'єднана німецько-фінсько-італійська ескадра спробувала захопити острів Сухо, щоб тим самим перерізати «Дорогу життя», проте була розгромлена.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOW1MMlkzTHlWRU1DVTVRU1ZFTUNWQ01DVkVNU1U0TUNWRU1TVTRNaVZFTUNWQ01GOGxSREFsUWpFbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREFsUWpFbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWpRbFJEQWxRamdsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRaklsUkRBbFFrRWxSREFsUWpoZkpVUXdKVGxDSlVRd0pVSTFKVVF3SlVKRUpVUXdKVUk0SlVRd0pVSkVKVVF3SlVJekpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF3SlVJMEpVUXdKVUl3TG1wd1p5OHlNREJ3ZUMwbFJEQWxPVUVsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJERWxPRElsUkRBbFFqQmZKVVF3SlVJeEpVUXdKVUpGSlVRd0pVSkRKVVF3SlVJeEpVUXdKVUl3SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJMEpVUXdKVUk0SlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXdKVUl5SlVRd0pVSkJKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1U1UWlWRU1DVkNOU1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDT0NWRU1DVkNSQ1ZFTUNWQ015VkVNU1U0TUNWRU1DVkNNQ1ZFTUNWQ05DVkVNQ1ZDTUM1cWNHYz0uanBn.jpg)
СРСР
На лінії Пярну—Тарту—північніше Пскова—Остров німецьким військам протистояли 8-А, 11-А та 27-А армії Північно-Західного фронту. Повністю укомплектованими були лише 7 стрілецьких дивізій із 23, в 11 дивізіях було по 2-3 тис. бійців, у 3 механізованих корпусах було лише 332 танки. Всього у складі Північного та Північно-Західного фронтів було 45 дивізій, 3 бригади, 540 тисяч особового складу, 5 000 одиниць зброї, 700 танків, 235 літаків.
Початок блокади
Від самого початку війни велося будівництво захисних редутів навколо міста. В короткий строк ленінградці сформували 10 дивізій. 20 серпня 1941 року на партійному активі міста маршал СРСР К. Ворошилов заявив:
|
8 вересня німецькі війська захопили місто Шліссельбург, тим самим блокувавши Ленінград із суші. Цей день вважається початком блокади. На той час у місті перебували понад 2 з половиною мільйона мешканців, серед них понад 400 тисяч дітей. Зв'язок із містом підтримувався лише повітряним сполученням і через Ладозьке озеро. З півночі Ленінград був оточений військами Фінляндії, що стали на лінії кордону до війни 1939—1940 років. Загальна площа кільця навколо міста становила близько 5 000 квадратних кілометрів.
Сталін уважав ситуацію, що склалася навколо Ленінграду, катастрофічною, навіть безнадійною. 11 вересня командуючим Ленінградським фронтом був призначений Г. К. Жуков, який змінив К. Є. Ворошилова. На час зміни командувача вже була налагоджена оборона міста. Цим опікувалися К. Є. Ворошилов, В. П. Трибуц та А. О. Жданов.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUwTDB4bGJtbHVaM0poWkY5aWNtVmhaRjl5WVhScGIyNWZjM1JoYlhBdWFuQm5Mekl3TUhCNExVeGxibWx1WjNKaFpGOWljbVZoWkY5eVlYUnBiMjVmYzNSaGJYQXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Згідно з обліком відділу торгівлі Ленміськвиконкому, наявність головних харчових продуктів на 12 вересня 1941 року становила:
- Хлібне зерно та борошно — на 35 днів;
- Крупа та макарони — на 30 днів;
- М'ясо та м'ясопродукти — на 33 дні;
- Жири — на 45 днів;
- Цукор і кондитерські вироби — на 60 днів;
До цього списку не були включені консерви та сухарі, що зберігалися як недоторканні запаси, а також незначна кількість борошна, що зберігалося як аварійний фонд на кораблях Балтійського флоту
Реакція німецької сторони
У директиві Гітлера № 1601 від 22 вересня 1941 року «Майбутнє міста Петербург» (нім. Weisung Nr. Ia 1601/41 vom 22. September 1941 «Die Zukunft der Stadt Petersburg») було вказано:
![]() | 2. Фюрер ухвалив рішення стерти Ленінград з лиця землі. Після поразки Радянської Росії подальше існування даного населеного пункту не має жодного інтересу. Фінляндія так само заявила про свою незацікавленість у існуванні даного міста безпосередньо біля своїх кордонів. | ![]() |
Виступаючи 8 листопада 1941 року в Мюнхені Гітлер заявив:
![]() | Ленінград впаде рано чи пізно. Кільце блокади ніхто не зможе розірвати. Місто помре з голоду. | ![]() |
Евакуація жителів міста
До нападу Німеччини на СРСР жодних планів щодо евакуації ленінградців не було, радянське керівництво не вірило в те, що гітлерівці дійдуть до міста, а Фінляндія не розглядалася як ворог, який здатен захопити Ленінград. Тим не менше, перший етап евакуації був здійснений вже протягом 29 червня — 27 серпня. Частину дітей вивезли до Ленінградської області, і згодом повернули назад. У цей період було евакуйовано майже 500 000 осіб.
Другий етап евакуації тривав з вересня 1941 по квітень 1942 року. За цей час було вивезено близько 659 тисяч осіб. Більшість людей була евакуйована взимку льодовою «Дорогою життя» — через Ладозьке озеро. Також близько 35 тисяч було вивезено авіацією.
Третій етап проходив протягом травня—жовтня 1942 року. За цей період було вивезено понад 400 000 мешканців Ленінграда. Загалом з початку блокади й до жовтня 1942 року було евакуйовано 1,3 млн осіб.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemd4THlWRU1DVTVOQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0TVNWRU1TVTRNaVZFTVNVNE1DVkVNQ1ZDUlNWRU1TVTROQ1ZFTUNWQ09DVkVNU1U0Umw4bFJEQWxRakFsUkRBbFFrSWxSREFsUWpnbFJEQWxRa01sUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPRElsUkRBbFFqQWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1FsUkRBbFFqQWxSREVsT0VZdWFuQm5Mekl3TUhCNExTVkVNQ1U1TkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNE1TVkVNU1U0TWlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TkNWRU1DVkNPQ1ZFTVNVNFJsOGxSREFsUWpBbFJEQWxRa0lsUkRBbFFqZ2xSREFsUWtNbFJEQWxRalVsUkRBbFFrUWxSREVsT0RJbFJEQWxRakFsUkRFbE9EQWxSREFsUWtRbFJEQWxRakFsUkRFbE9FWXVhbkJuLmpwZw==.jpg)
Хроніка блокади
Осінь 1941
30 серпня 1941 року Державний комітет оборони ухвалив рішення про доставку вантажів до Ленінграда через Ладогу. На західному березі розпочалося будівництво порту за 55 кілометрів від міста. Перші баржі прийшли вже 12 вересня. Вони привезли 626 тонн зерна та 116 тонн борошна. Протягом 12 вересня-15 листопада через озеро було переправлена 24 097 тонн зерна, борошна та крупи, понад 1130 тонн м'яса, молочних продуктів та інших продуктів.
12 вересня Військова рада Ленінградського фронту вперше знизила розмір хлібної норми. Тепер робочим покладалося в день 500 г хліба, службовцям і дітям — по 300, а утриманцям — по 250. Щоденна витрата борошна для випікання хліба становила у середині вересня 2 100 тонн.
З 1 жовтня робітники та інженерно-технічні працівники стали отримувати за картками 400 грамів хліба на добу, всі інші — по 200 грамів. Різко скоротилася видача інших продуктів. З пивоварних заводів забрали 8 000 тонн солоду і перемололи їх. На млинах розкрили підлоги і зібрали весь борошняний пил.
Зима 1941—1942
20 листопада 1941 вп'яте для населення та втретє для військових були скорочені норми видачі хліба. Військові одержували по 500 грамів, робочі — 250, всі решта — по 125 грамів. Розпочався страшний голод. Люди помирали від «ленінградської хвороби» — дистрофії. Запаси, зроблені в сім'ях, швидко закінчилися. Люди вмирали на вулицях, просто під час руху. Спеціальні похоронні служби забирали трупи сотнями. Щодня в середньому помирало близько 4 тисяч осіб.
За грудень 1941 року померло 52 881 осіб, за січень 1942 року — 96 751. В лютому смертність дещо знизилася — було зареєстровано близько 75 тисяч небіжчиків. Смертність серед чоловіків була значно вищою, ніж жінок (на 100 смертей було 63 чоловічі та 37 жіночих смертей). У місті розпочався канібалізм. Чисельність випадків людожерства взимку сягала 600 на місяць. Схоплених людожерів негайно розстрілювали.
Дуже часто в блокадних містах розпочиналися епідемії. У Ленінграді вдалося цього уникнути. По-перше, медичне забезпечення в місті було на доволі високому рівні, по-друге, дуже холодна зима не дозволила епідемії розповсюдитися.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2Wmk5bU5pOGxSREFsUVRFbFJEQWxRalVsUkRFbE9EQWxSREFsUWpVbFJEQWxRalFsUkRBbFFrUWxSREVsT0VNbFJEQWxRa1VsUkRBbFFrTWxSREVsT1RZbFJERWxPREVsUkRFbE9FWWxSREVsT0RjbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWmZKVVF4SlRneUpVUXdKVUkxSlVRd0pVSkRKVVF3SlVKR0pVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVJd0pVUXhKVGd5SlVReEpUZ3pKVVF4SlRnd0pVUXdKVUk0WHlWRU1DVkNNbDhsUkRBbE9VSWxSREFsUWpVbFJEQWxRa1FsUkRFbE9UWWxSREFsUWtRbFJEQWxRak1sUkRFbE9EQWxSREFsUWpBbFJEQWxRalFsUkRFbE9UWmZNVGswTVMweE9UUXlMbWRwWmk4ek1EQndlQzBsUkRBbFFURWxSREFsUWpVbFJERWxPREFsUkRBbFFqVWxSREFsUWpRbFJEQWxRa1FsUkRFbE9FTWxSREFsUWtVbFJEQWxRa01sUkRFbE9UWWxSREVsT0RFbFJERWxPRVlsUkRFbE9EY2xSREFsUWtRbFJERWxPVFpmSlVReEpUZ3lKVVF3SlVJMUpVUXdKVUpESlVRd0pVSkdKVVF3SlVJMUpVUXhKVGd3SlVRd0pVSXdKVVF4SlRneUpVUXhKVGd6SlVReEpUZ3dKVVF3SlVJNFh5VkVNQ1ZDTWw4bFJEQWxPVUlsUkRBbFFqVWxSREFsUWtRbFJERWxPVFlsUkRBbFFrUWxSREFsUWpNbFJERWxPREFsUkRBbFFqQWxSREFsUWpRbFJERWxPVFpmTVRrME1TMHhPVFF5TG1kcFpnPT0uZ2lm.gif)
Захворюваність різними хворобами(за даними Ленміськздороввідділу, 5 січня 1942 року):
грудень 1940 року | грудень 1941 року | |
---|---|---|
Черевний тиф | 143 | 114 |
Шигельоз | 2086 | 1778 |
Епідемічний висипний тиф | 118 | 42 |
Скарлатина | 1056 | 93 |
Дифтерія | 728 | 211 |
Кашлюк | 1844 | 818 |
Чи не найстрашнішою проблемою міста взимку були пацюки. Особливо страждали від них діти та люди похилого віку. Гризуни не лише знищували запаси їжі, а й були носіями зоонозів. Їх ловили, намагалися труїти, але це було марно — люди ловили пацюків і їли їх, тим самим заражаючи себе. Для покращення ситуації санітарні лікарі застосували старий метод: заражали відловлених звірів , який уражає лише тварин.
Суттєво погіршив ситуацію в Ленінграді холод. Середньодобова температура повітря опустилася нижче 0 °C 11 жовтня, продовжувалася до 7 квітня 1942 року. Середньомісячна температура жовтня(+1,4 °C) була на 3,5 °C нижче норми. Квітень 1942 року залишається в історії міста місяцем із найвищим середнім сніговим покровом (53 см). У будинках спалювали меблі, книги. Через відсутність електроенергії зупинився рух трамваїв.
Розповіді блокадників про голод
![]() | ...Я тепер прекрасно розумію, що таке голод... Правда, мене трохи нудить, коли я їм м'ясо кішки... Я ніколи не була злою... Хто в цьому винен? Тепер я ненавиджу цю сволоту фашистів за те, що вони спаскудили наше життя, зруйнували місто... О! Якби я могла, то придумала б Гітлеру жахливу смерть. Він винуватець війни... | ![]() |
— З щоденника ленінградської школярки Валі, учениці 8-го класу. Жовтень-листопад, 1941 р. |
![]() | ...Тільки відморозив собі ноги в чергах. Більше нічого не добився... Хочеться спати, спати, їсти, їсти, їсти... Спати, їсти, спати, їсти... Місяць тому я хотів, вірніше, мріяв про хліб з маслом та ковбасою, а тепер ось вже про один хліб... ...Засинаючи, кожен день бачу уві сні хліб, масло, пироги, картоплю... Став я в'ялий, слабий, пишу, а рука тремтить, йду, а в колінах така слабість, здається — крок ступиш, а більше не зможеш і впадеш. ...Ледве не останній запис в щоденнику. Боюсь, що... і щоденник цей не доведеться мені закінчити, щоб на останній сторінці написати слово «кінець». Вже хтось інший запише його словами «смерть». А я хочу... жити, вірити, відчувати!.. | ![]() |
— З щоденника Юри Рябікіна, 15 років. 22 червня 1941 — 6 січня 1942 pp. |
![]() | ...В кімнаті холодно, руки мерзнуть... топимо, коли є що варити. Дров немає. Хліб викупляємо (1 кг) і відразу з'їдаємо, бо їсти більше нічого... | ![]() |
— Лист татові на фронт. Люда Міляєва, 13 років. Січень, 1942 р. |
Спроби прориву блокади
У січні 1942 року Червона армія спробувала прорвати блокадне кільце. Війська Ленінградського та Волховського фронтів були на відстані 12 км від Ленінграда, але 18-та армія не дозволила пробити оборону. Радянські війська дуже сильно ослабли. Всього протягом 1942 року було проведено 5 спроб прориву.
Дуже холодна зима призвела до того, що Ладозьке озеро наприкінці листопада замерзло. Льодова дорога через озеро (згодом названа «Дорогою життя») була єдиним засобом зв'язку Ленінграда з рештою країни. Крига була не дуже міцною, тож багато вантажівок тонуло. Доставка продуктів виконувалася машинами-«полуторками (ГАЗ-АА)». В місто почали завозитися продукти.
24 січня 1942 року було введено нові норми постачання хліба. Завдяки «дорозі життя» робітники стали одержувати 400 грамів, службовці — 300, утриманці й діти — 250, війська в першій лінії — 600, війська тилових частин — 400 грамів. 11 лютого пайок знову було збільшено. Навесні ленінградці почали отримувати м'ясо, жири, крупи, хоча й в обмеженій кількості.
Весна-зима 1942
11 лютого 1942 були введені нові норми видачі продуктів: 500 грамів хліба для робочих, 400 — для службовців, 300 — для дітей і утриманців. Хліб став якісним, 16 лютого вперше було видане якісне м'ясо — баранина та заморожена яловичина. Кількість смертей суттєво скоротилася. В квітні-травні розпочалося відновлення комунального господарства: знову був запущений трамвай.
В цей же час війська вермахту посилили артилерійські обстріли та бомбардування міста. По декілька разів у день бомби летіли в сторону Ленінграда.
1943 рік і повне зняття блокади
12 січня 1943 року війська Ленінградського (командувач Л. О. Говоров) та Волховського (командувач К. П. Мерецков) фронтів спробували ще раз прорвати блокадне кільце. Найважчою частиною операції був прорив по лінії 67-ї армії. Вранці на обох фронтах розпочалася артилерійська та авіаційна підготовка. Завдяки тому, що артилерія 67-ї армії було з прямою наводкою, лід на Неві залишився цілим, що значно спростило процес форсування річки. Наприкінці дня радянські війська просунулися вперед на 1-2 км. Наступного дня наступ був знову продовжений. Відстань між двома арміями скоротилася до 5-6 км. Але війська Вермахту відчайдушно контратакували та боролися за кожен опорний пункт. 18 січня Шліссельбург був звільнений. Був установлений сухопутний зв'язок Ленінграда з іншою частиною Радянського Союзу. Між Ладозьким озером та лінією фронту був створений коридор шириною в 8-11 км. За 17 днів була проведена залізниця та автомобільна дорога.
Пам'ять про блокаду
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHdMekE1THlWRU1DVTVSU1ZFTUNWQ01TVkVNQ1ZDTlNWRU1DVkNRaVZFTUNWQ09DVkVNU1U0TVNWRU1DVkNRVjhsUXpJbFFVSWxSREFsT1RNbFJEQWxRa1VsUkRFbE9EQWxSREFsUWtVbFJEQWxRalFsUkRFbE9ETXRKVVF3SlRrekpVUXdKVUkxSlVReEpUZ3dKVVF3SlVKRkpVUXhKVGhGWHlWRU1DVTVRaVZFTUNWQ05TVkVNQ1ZDUkNWRU1DVkNPQ1ZFTUNWQ1JDVkVNQ1ZDTXlWRU1TVTRNQ1ZFTUNWQ01DVkVNQ1ZDTkNWRU1TVTRNeVZETWlWQ1FpNXFjR2N2TVRJMWNIZ3RKVVF3SlRsRkpVUXdKVUl4SlVRd0pVSTFKVVF3SlVKQ0pVUXdKVUk0SlVReEpUZ3hKVVF3SlVKQlh5VkRNaVZCUWlWRU1DVTVNeVZFTUNWQ1JTVkVNU1U0TUNWRU1DVkNSU1ZFTUNWQ05DVkVNU1U0TXkwbFJEQWxPVE1sUkRBbFFqVWxSREVsT0RBbFJEQWxRa1VsUkRFbE9FVmZKVVF3SlRsQ0pVUXdKVUkxSlVRd0pVSkVKVVF3SlVJNEpVUXdKVUpFSlVRd0pVSXpKVVF4SlRnd0pVUXdKVUl3SlVRd0pVSTBKVVF4SlRnekpVTXlKVUpDTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Місто-герой
1 травня 1945 року Ленінград разом з Одесою, Сталінградом, Севастополем був удостоєний звання місто-герой. 8 травня 1965 року місто одержало орден Леніна та медаль «Золота Зірка».
- На площі Повстання був установлений обеліск «Місту-герою Ленінграду».
- На площі Перемоги в 1975 році було встановлено монумент героїчним захисникам Ленінграда.
- На Піскарьовському меморіальному цвинтарі горить вічний вогонь і встановлений монумент «Родина-Мати».
- Державний меморіальний музей оборони та блокади Ленінграда.
Медаль «За оборону Ленінграда»
22 грудня 1942 року була випущена медаль «За оборону Ленінграда». Цією медаллю нагороджувалися всі учасники блокади(в загальному було нагороджено 1 470 000 осіб).
Знак «Жителю блокадного Ленінграда»
23 січня 1989 року був випущений знак «Жителю блокадного Ленінграда». Станом на 2006 рік в Росії жило 217 000 осіб, нагороджених даним знаком.
Критика
Радянська, а пізніше російська державна пропаганда зазнані ленінградцями втрати та страждання висвітлювала й висвітлює як свідоцтво героїзму. При цьому питання про доцільність утримання міста та зазнаних втрат з погляду військової науки, а також ролі партії замовчувалися. Проте, ці питання порушує сучасна російська інтелігенція. Так, російський письменник, фронтовик і захисник блокадного Ленінграда Данило Гранін у своїх публікаціях, спираючись на архівні дані, відзначає факти випічки в часи блокади Ленінграда ромових баб для керівництва міста, зокрема Андрія Жданова. Також є відомості, що в архівних документах немає жодного факту голодної смерті серед представників райкомів, міськкому, обкому ВКП (б). Сучасні джерела вказують, що представники номенклатури не мали проблем з постачанням продовольства, від одного запаху якого люди непритомніли на вулицях.
Питання щодо доцільності втримання міста на початку 2014 року також було підняте російським телеканалом «Дождь», після чого каналу почали відмовляти в ретрансляції сигналу.
-
Піскарьовський меморіальний цвинтар - Державний меморіальний музей оборони та блокади Ленінграда
-
Слід від німецького артилерійського снаряду, Анічков міст -
Збережений напис про найнебезпечнішу ділянку вулиці на Невському проспекті -
Див. також
Примітки
- . Архів оригіналу за 25 жовтня 2012. Процитовано 18 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 28 грудня 2015. Процитовано 18 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 25 травня 2013. Процитовано 18 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 29 жовтня 2012. Процитовано 18 січня 2016.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Glantz, 2001, с. 179
- . Архів оригіналу за 11 жовтня 2011. Процитовано 10 листопада 2010.
- . Архів оригіналу за 13 жовтня 2013. Процитовано 11 лютого 2014.
- Що вказує на достатність блокади та відсутність військової доцільності захоплення міста
- . Архів оригіналу за 18 вересня 2011. Процитовано 10 листопада 2010.
- . Архів оригіналу за 22 липня 2010. Процитовано 11 листопада 2010.
- Директива начальника штаба военно-морских сил Германии об уничтожении Ленинграда [ 13 серпня 2009 у Wayback Machine.], 22 сентября 1941 г.(рос.)
- Блокада Ленинграда [ 14 березня 2008 у Wayback Machine.] Інтернет-ресурс lenta.ru
- . Архів оригіналу за 10 березня 2016. Процитовано 8 листопада 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Тоді називали дизентерією
- . Архів оригіналу за 8 січня 2011. Процитовано 8 листопада 2010.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - От министра культуры Мединского потребовали извиниться перед Граниным [ 23 лютого 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- «Ему привозили свежие овощи, живых барашков и птицу» Кто пировал в блокадном Ленинграде, пока тысячи людей умирали с голоду.
- Прокуратура начала проверку «Дождя» после опроса о блокаде Ленинграда [ 11 лютого 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- В Госдуме осудили опрос телеканала «Дождь» о блокаде Ленинграда [ 11 лютого 2014 у Wayback Machine.] (рос.)
- Glantz, David (2001), The Siege of Leningrad 1941–44: 900 Days of Terror, Zenith Press, Osceola, WI, ISBN
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Блокада Ленінграда |
- Державні архіви РФ про блокаду Ленінграда(рос.) [ 17 лютого 2011 у Wayback Machine.]
- Монтаж історичних фото на сучасність(рос.) [ 1 липня 2010 у Wayback Machine.]
- Битва за Ленінград 1941—1944 рр.(рос.) [ 19 березня 2015 у Wayback Machine.]
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Bloka da Leningra da 8 veresnya 1941 27 sichnya 1944 chastkova vijskova blokada Leningrada nimeckimi finskimi ta ispanskimi vijskami pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Trivala z 8 veresnya 1941 roku po 27 sichnya 1944 roku chastkove blokadne kilce bulo prorvane 18 sichnya 1943 roku 872 dni V okremi periodi blokadi 1941 1942 chastina naselennya mista ne ohoplena specialnim harchuvannyam tak zvani izhdevenci poterpala vid golodu a takozh za ves chas blokadi vid artilerijskih obstriliv ta bombarduvannya Zv yazok z radyanskim tilom zabezpechuvavsya aviaciyeyu ta cherez Ladozke ozero yake perebuvalo poza mezhami dosyagannya nimeckoyi artileriyi ale jogo propuskna spromozhnist bula nedostatnoyu Ce prizvelo do smerti soten tisyach civilnih za chas blokadi v Leningradi pomerlo ponad 1 mln civilnih desyatki tisyach pomerli vzhe pislya togo yak buli vivezeni na Veliku zemlyu Blokada Leningrada Nimecko radyanska vijna Vidbittya avianalotu na Leningrad Vidbittya avianalotu na Leningrad Koordinati 59 55 49 pn sh 30 19 09 sh d 59 9302777778055500 pn sh 30 319166666694446377 sh d 59 9302777778055500 30 319166666694446377 Data 8 veresnya 1941 27 sichnya 1944 Misce Leningrad SRSR Rezultat znyattya chastkovogo blokadnogo kilcya peremoga Chervonoyi armiyi Storoni SRSR Tretij Rejh Finlyandiya Blakitna diviziya Ispaniya Komanduvachi Voroshilov K Ye Zhukov G K Fedyuninskij I I Mereckov K P Hozin M S Govorov L O Tribuc V P V fon Leeb G fon Kyuhler Karl Gustav Mannergejm A Munjos Grandes Vijskovi sili 725 000 dzherelo vijskovosluzhbovciv 930 000 dzherelo vijskovosluzhbovciv Vtrati Grupa armij Pivnich 1941 85 371 zagalom vbito poraneno bezvisti 1942 267 327 zagalom vbito poraneno bezvisti 1943 205 937 zagalom vbito poraneno bezvisti 1944 21 350 zagalom vbito poraneno bezvisti Zagalom 579 985 Pivnichnij front 1 017 881 vbito poloneno abo bezvisti 2 418 185 poraneno abo zahvorili Zagalom 3 436 066 Civilni 642 000 pid chas osadi 400 000 v evakuaciyiMisce Leningrada v plani Barbarossa Dokladnishe Plan Barbarossa Zahoplennya Leningrada bulo vazhlivoyu chastinoyu planu Barbarossa i rozglyadalos nimeckim vijskovim komanduvannyam yak odin iz promizhnih etapiv vijni pislya yakogo Gitler mav na meti zavoyuvannya Moskvi Zahoplennya mista bulo pokladeno na grupu armij Pivnich 8 lipnya 1941 roku general polkovnik Galder Franc skazav sho za slovami Gitlera Moskvu ta Leningrad neobhidno zrivnyati z zemleyu shob pozbavitisya vid naselennya cih mist Dlya cogo planuvalos obmezhitis lishe bombarduvannyami ta artilerijskim obstrilom bez vikoristannya tankiv Zgodom 21 lipnya Gitler zayaviv sho u porivnyanni zi znachennyam Leningrada Moskva vsogo lishe geografichnij ob yekt Zgidno z planami Vermahtu za pershi dvadcyat dniv vijni nimecki vijska na pivnochi povinni buli vijti do liniyi Mozir Rogachov Orsha Vitebsk Veliki Luki pivdennishe Pskova pivdennishe Pyarnu Pislya cogo mala buti dvadcyatidenna pauza v hodi yakoyi planuvalosya peregrupuvannya vijsk Na sorokovij den vijni povinna bula pochatisya druga faza nastupu v hodi yakoyi planuvalosya zahopiti Leningrad Nimecki chastini distalis Leningradu v pershih chislah veresnya majzhe ne vidchuvshi oporu z boku Chervonoyi armiyi Za pershi 18 dniv 4 ta tankova armiya projshla 600 kilometriv forsuvavshi richki Zahidna Dvina ta Pivnichna Dvina 9 lipnya gitlerivski vijska zahopili misto Pskov yake znahoditsya za 280 kilometriv vid Leningrada Zgodom prosuvannya armiyi bulo chastkovo prizupinene U seredini serpnya nimecki vijska dijshli do bezposerednoyi blizkosti do mista 4 veresnya pochavsya artilerijskij obstril mista z okupovanogo Tosno ta z Pulkovskih visot Front poblizu Leningrada naprikinci 1941 roku Bloka da Leningra da nimeckimi ta finskimi vijskami pid chas Drugoyi svitovoyi vijni Sili storinNimechchina ta soyuzniki Zagalom Vermaht i soyuzni vijska nalichuvali 31 diviziyu zokrema 8 finskih 810 tisyach osib 5 300 odinic zbroyi 440 tankiv 1 200 litakiv Yak zaznachalosya v specpovidomlenni UNKVS u Leningradskij oblasti vid 5 listopada 1941 roku Na odnij z dilyanok frontu v Kingiseppskomu rajoni sered nimeckih soldativ ye slovaki sho volodiyut rosijskoyu movoyu Za svidchennyami veteraniv sho partizanili 1943 roku na teritoriyi Leningradskoyi obl pislya porazok nimciv na fronti zamist nimeckih chastin u selah z yavilisya pidrozdili polskih nacionalistiv cit Brali uchast v oblozi Leningrada i dobrovolci z riznih krayin Yevropi u skladi vijsk SS belgijci legion Flandriya gollandci legion Niderlandi a takozh norvezhci ta danci yaki diyali spochatku v skladi nacionalnih legioniv a v lipni 1943 roku ob yednani v 11 tu motopihotnoyi diviziyi SS Nordland V ostannij sluzhili i shvedski dobrovolci krim togo shvedskij bataljon voyuvav u skladi finskih vijsk U sichni 1944 roku diviziya Nordland zaznala velikih vtrat pid Pushkinim pid chas povnogo znyattya blokadi Tilki na odnomu kladovishi pid Leningradom pohovani 900 skandinavskih esesivciv 22 lipnya 1942 chotiri italijskih torpednih kateri buli dostavleni na okupovane finami pivnichne uzberezhzhya Ladozkogo ozera 22 zhovtnya togo zh roku ob yednana nimecko finsko italijska eskadra sprobuvala zahopiti ostriv Suho shob tim samim pererizati Dorogu zhittya prote bula rozgromlena Karta bombarduvannya Leningrada SRSR Na liniyi Pyarnu Tartu pivnichnishe Pskova Ostrov nimeckim vijskam protistoyali 8 A 11 A ta 27 A armiyi Pivnichno Zahidnogo frontu Povnistyu ukomplektovanimi buli lishe 7 strileckih divizij iz 23 v 11 diviziyah bulo po 2 3 tis bijciv u 3 mehanizovanih korpusah bulo lishe 332 tanki Vsogo u skladi Pivnichnogo ta Pivnichno Zahidnogo frontiv bulo 45 divizij 3 brigadi 540 tisyach osobovogo skladu 5 000 odinic zbroyi 700 tankiv 235 litakiv Pochatok blokadiVid samogo pochatku vijni velosya budivnictvo zahisnih redutiv navkolo mista V korotkij strok leningradci sformuvali 10 divizij 20 serpnya 1941 roku na partijnomu aktivi mista marshal SRSR K Voroshilov zayaviv Stanovishe yak bachite dovoli skladne ale u nas ye mozhlivist ne lishe zatrimati nastup voroga a j rozbiti jogo ta znishiti Majte na uvazi sho vorog rozvine shalenu ataku bude zastosovuvati j aviaciyu j artileriyu Artileriyi u nas vistachit Poyedinok mi nepoganij organizuyemo Neobhidno vigotovlyati bilshe snaryadiv min i minometiv Voroga mi ne lishe ne pustimo v Leningrad a j rozib yemo jogo tut Leningrad stane dlya nogo mogiloyu Originalnij tekst ros Polozhenie kak vidite dovolno trudnoe no u nas est vozmozhnost ne tolko zaderzhat prodvizhenie protivnika no razbit ego i unichtozhit Imejte v vidu chto vrag razovet beshenuyu ataku budet primenyat i aviaciyu i artilleriyu Artillerii u nas hvatit Poedinok my s nim organizuem neplohoj Nado proizvodit bolshe snaryadov min i minometov Vraga my ne tolko ne pustim v Leningrad no i raskolotim ego zdes Leningrad stanet dlya nego mogiloj 8 veresnya nimecki vijska zahopili misto Shlisselburg tim samim blokuvavshi Leningrad iz sushi Cej den vvazhayetsya pochatkom blokadi Na toj chas u misti perebuvali ponad 2 z polovinoyu miljona meshkanciv sered nih ponad 400 tisyach ditej Zv yazok iz mistom pidtrimuvavsya lishe povitryanim spoluchennyam i cherez Ladozke ozero Z pivnochi Leningrad buv otochenij vijskami Finlyandiyi sho stali na liniyi kordonu do vijni 1939 1940 rokiv Zagalna plosha kilcya navkolo mista stanovila blizko 5 000 kvadratnih kilometriv Stalin uvazhav situaciyu sho sklalasya navkolo Leningradu katastrofichnoyu navit beznadijnoyu 11 veresnya komanduyuchim Leningradskim frontom buv priznachenij G K Zhukov yakij zminiv K Ye Voroshilova Na chas zmini komanduvacha vzhe bula nalagodzhena oborona mista Cim opikuvalisya K Ye Voroshilov V P Tribuc ta A O Zhdanov Kartka leningradcya na hlib Zgidno z oblikom viddilu torgivli Lenmiskvikonkomu nayavnist golovnih harchovih produktiv na 12 veresnya 1941 roku stanovila Hlibne zerno ta boroshno na 35 dniv Krupa ta makaroni na 30 dniv M yaso ta m yasoprodukti na 33 dni Zhiri na 45 dniv Cukor i konditerski virobi na 60 dniv Do cogo spisku ne buli vklyucheni konservi ta suhari sho zberigalisya yak nedotorkanni zapasi a takozh neznachna kilkist boroshna sho zberigalosya yak avarijnij fond na korablyah Baltijskogo flotu Reakciya nimeckoyi storoni U direktivi Gitlera 1601 vid 22 veresnya 1941 roku Majbutnye mista Peterburg nim Weisung Nr Ia 1601 41 vom 22 September 1941 Die Zukunft der Stadt Petersburg bulo vkazano 2 Fyurer uhvaliv rishennya sterti Leningrad z licya zemli Pislya porazki Radyanskoyi Rosiyi podalshe isnuvannya danogo naselenogo punktu ne maye zhodnogo interesu Finlyandiya tak samo zayavila pro svoyu nezacikavlenist u isnuvanni danogo mista bezposeredno bilya svoyih kordoniv Vistupayuchi 8 listopada 1941 roku v Myunheni Gitler zayaviv Leningrad vpade rano chi pizno Kilce blokadi nihto ne zmozhe rozirvati Misto pomre z golodu Evakuaciya zhiteliv mista Do napadu Nimechchini na SRSR zhodnih planiv shodo evakuaciyi leningradciv ne bulo radyanske kerivnictvo ne virilo v te sho gitlerivci dijdut do mista a Finlyandiya ne rozglyadalasya yak vorog yakij zdaten zahopiti Leningrad Tim ne menshe pershij etap evakuaciyi buv zdijsnenij vzhe protyagom 29 chervnya 27 serpnya Chastinu ditej vivezli do Leningradskoyi oblasti i zgodom povernuli nazad U cej period bulo evakujovano majzhe 500 000 osib Drugij etap evakuaciyi trivav z veresnya 1941 po kviten 1942 roku Za cej chas bulo vivezeno blizko 659 tisyach osib Bilshist lyudej bula evakujovana vzimku lodovoyu Dorogoyu zhittya cherez Ladozke ozero Takozh blizko 35 tisyach bulo vivezeno aviaciyeyu Tretij etap prohodiv protyagom travnya zhovtnya 1942 roku Za cej period bulo vivezeno ponad 400 000 meshkanciv Leningrada Zagalom z pochatku blokadi j do zhovtnya 1942 roku bulo evakujovano 1 3 mln osib Hronika blokadiOsin 1941 30 serpnya 1941 roku Derzhavnij komitet oboroni uhvaliv rishennya pro dostavku vantazhiv do Leningrada cherez Ladogu Na zahidnomu berezi rozpochalosya budivnictvo portu za 55 kilometriv vid mista Pershi barzhi prijshli vzhe 12 veresnya Voni privezli 626 tonn zerna ta 116 tonn boroshna Protyagom 12 veresnya 15 listopada cherez ozero bulo perepravlena 24 097 tonn zerna boroshna ta krupi ponad 1130 tonn m yasa molochnih produktiv ta inshih produktiv 12 veresnya Vijskova rada Leningradskogo frontu vpershe znizila rozmir hlibnoyi normi Teper robochim pokladalosya v den 500 g hliba sluzhbovcyam i dityam po 300 a utrimancyam po 250 Shodenna vitrata boroshna dlya vipikannya hliba stanovila u seredini veresnya 2 100 tonn Z 1 zhovtnya robitniki ta inzhenerno tehnichni pracivniki stali otrimuvati za kartkami 400 gramiv hliba na dobu vsi inshi po 200 gramiv Rizko skorotilasya vidacha inshih produktiv Z pivovarnih zavodiv zabrali 8 000 tonn solodu i peremololi yih Na mlinah rozkrili pidlogi i zibrali ves boroshnyanij pil Zima 1941 1942 20 listopada 1941 vp yate dlya naselennya ta vtretye dlya vijskovih buli skorocheni normi vidachi hliba Vijskovi oderzhuvali po 500 gramiv robochi 250 vsi reshta po 125 gramiv Rozpochavsya strashnij golod Lyudi pomirali vid leningradskoyi hvorobi distrofiyi Zapasi zrobleni v sim yah shvidko zakinchilisya Lyudi vmirali na vulicyah prosto pid chas ruhu Specialni pohoronni sluzhbi zabirali trupi sotnyami Shodnya v serednomu pomiralo blizko 4 tisyach osib Za gruden 1941 roku pomerlo 52 881 osib za sichen 1942 roku 96 751 V lyutomu smertnist desho znizilasya bulo zareyestrovano blizko 75 tisyach nebizhchikiv Smertnist sered cholovikiv bula znachno vishoyu nizh zhinok na 100 smertej bulo 63 cholovichi ta 37 zhinochih smertej U misti rozpochavsya kanibalizm Chiselnist vipadkiv lyudozherstva vzimku syagala 600 na misyac Shoplenih lyudozheriv negajno rozstrilyuvali Duzhe chasto v blokadnih mistah rozpochinalisya epidemiyi U Leningradi vdalosya cogo uniknuti Po pershe medichne zabezpechennya v misti bulo na dovoli visokomu rivni po druge duzhe holodna zima ne dozvolila epidemiyi rozpovsyuditisya Zahvoryuvanist riznimi hvorobami za danimi Lenmiskzdorovviddilu 5 sichnya 1942 roku gruden 1940 roku gruden 1941 roku Cherevnij tif 143 114 Shigeloz 2086 1778 Epidemichnij visipnij tif 118 42 Skarlatina 1056 93 Difteriya 728 211 Kashlyuk 1844 818 Chi ne najstrashnishoyu problemoyu mista vzimku buli pacyuki Osoblivo strazhdali vid nih diti ta lyudi pohilogo viku Grizuni ne lishe znishuvali zapasi yizhi a j buli nosiyami zoonoziv Yih lovili namagalisya truyiti ale ce bulo marno lyudi lovili pacyukiv i yili yih tim samim zarazhayuchi sebe Dlya pokrashennya situaciyi sanitarni likari zastosuvali starij metod zarazhali vidlovlenih zviriv yakij urazhaye lishe tvarin Suttyevo pogirshiv situaciyu v Leningradi holod Serednodobova temperatura povitrya opustilasya nizhche 0 C 11 zhovtnya prodovzhuvalasya do 7 kvitnya 1942 roku Serednomisyachna temperatura zhovtnya 1 4 C bula na 3 5 C nizhche normi Kviten 1942 roku zalishayetsya v istoriyi mista misyacem iz najvishim serednim snigovim pokrovom 53 sm U budinkah spalyuvali mebli knigi Cherez vidsutnist elektroenergiyi zupinivsya ruh tramvayiv GAZ AA mashina sho zabezpechuvala ruh tovariv ta lyudej dorogoyu zhittya Rozpovidi blokadnikiv pro golod Ya teper prekrasno rozumiyu sho take golod Pravda mene trohi nudit koli ya yim m yaso kishki Ya nikoli ne bula zloyu Hto v comu vinen Teper ya nenavidzhu cyu svolotu fashistiv za te sho voni spaskudili nashe zhittya zrujnuvali misto O Yakbi ya mogla to pridumala b Gitleru zhahlivu smert Vin vinuvatec vijni Z shodennika leningradskoyi shkolyarki Vali uchenici 8 go klasu Zhovten listopad 1941 r Tilki vidmoroziv sobi nogi v chergah Bilshe nichogo ne dobivsya Hochetsya spati spati yisti yisti yisti Spati yisti spati yisti Misyac tomu ya hotiv virnishe mriyav pro hlib z maslom ta kovbasoyu a teper os vzhe pro odin hlib Zasinayuchi kozhen den bachu uvi sni hlib maslo pirogi kartoplyu Stav ya v yalij slabij pishu a ruka tremtit jdu a v kolinah taka slabist zdayetsya krok stupish a bilshe ne zmozhesh i vpadesh Ledve ne ostannij zapis v shodenniku Boyus sho i shodennik cej ne dovedetsya meni zakinchiti shob na ostannij storinci napisati slovo kinec Vzhe htos inshij zapishe jogo slovami smert A ya hochu zhiti viriti vidchuvati Z shodennika Yuri Ryabikina 15 rokiv 22 chervnya 1941 6 sichnya 1942 pp V kimnati holodno ruki merznut topimo koli ye sho variti Drov nemaye Hlib vikuplyayemo 1 kg i vidrazu z yidayemo bo yisti bilshe nichogo List tatovi na front Lyuda Milyayeva 13 rokiv Sichen 1942 r Sprobi prorivu blokadi U sichni 1942 roku Chervona armiya sprobuvala prorvati blokadne kilce Vijska Leningradskogo ta Volhovskogo frontiv buli na vidstani 12 km vid Leningrada ale 18 ta armiya ne dozvolila probiti oboronu Radyanski vijska duzhe silno oslabli Vsogo protyagom 1942 roku bulo provedeno 5 sprob prorivu Duzhe holodna zima prizvela do togo sho Ladozke ozero naprikinci listopada zamerzlo Lodova doroga cherez ozero zgodom nazvana Dorogoyu zhittya bula yedinim zasobom zv yazku Leningrada z reshtoyu krayini Kriga bula ne duzhe micnoyu tozh bagato vantazhivok tonulo Dostavka produktiv vikonuvalasya mashinami polutorkami GAZ AA V misto pochali zavozitisya produkti 24 sichnya 1942 roku bulo vvedeno novi normi postachannya hliba Zavdyaki dorozi zhittya robitniki stali oderzhuvati 400 gramiv sluzhbovci 300 utrimanci j diti 250 vijska v pershij liniyi 600 vijska tilovih chastin 400 gramiv 11 lyutogo pajok znovu bulo zbilsheno Navesni leningradci pochali otrimuvati m yaso zhiri krupi hocha j v obmezhenij kilkosti Vesna zima 1942 11 lyutogo 1942 buli vvedeni novi normi vidachi produktiv 500 gramiv hliba dlya robochih 400 dlya sluzhbovciv 300 dlya ditej i utrimanciv Hlib stav yakisnim 16 lyutogo vpershe bulo vidane yakisne m yaso baranina ta zamorozhena yalovichina Kilkist smertej suttyevo skorotilasya V kvitni travni rozpochalosya vidnovlennya komunalnogo gospodarstva znovu buv zapushenij tramvaj V cej zhe chas vijska vermahtu posilili artilerijski obstrili ta bombarduvannya mista Po dekilka raziv u den bombi letili v storonu Leningrada 1943 rik i povne znyattya blokadi 12 sichnya 1943 roku vijska Leningradskogo komanduvach L O Govorov ta Volhovskogo komanduvach K P Mereckov frontiv sprobuvali she raz prorvati blokadne kilce Najvazhchoyu chastinoyu operaciyi buv proriv po liniyi 67 yi armiyi Vranci na oboh frontah rozpochalasya artilerijska ta aviacijna pidgotovka Zavdyaki tomu sho artileriya 67 yi armiyi bulo z pryamoyu navodkoyu lid na Nevi zalishivsya cilim sho znachno sprostilo proces forsuvannya richki Naprikinci dnya radyanski vijska prosunulisya vpered na 1 2 km Nastupnogo dnya nastup buv znovu prodovzhenij Vidstan mizh dvoma armiyami skorotilasya do 5 6 km Ale vijska Vermahtu vidchajdushno kontratakuvali ta borolisya za kozhen opornij punkt 18 sichnya Shlisselburg buv zvilnenij Buv ustanovlenij suhoputnij zv yazok Leningrada z inshoyu chastinoyu Radyanskogo Soyuzu Mizh Ladozkim ozerom ta liniyeyu frontu buv stvorenij koridor shirinoyu v 8 11 km Za 17 dniv bula provedena zaliznicya ta avtomobilna doroga Povnistyu blokada bula znyata 27 sichnya 1944 roku Pam yat pro blokaduObelisk mistu geroyu v Sankt Peterburzi Misto geroj 1 travnya 1945 roku Leningrad razom z Odesoyu Stalingradom Sevastopolem buv udostoyenij zvannya misto geroj 8 travnya 1965 roku misto oderzhalo orden Lenina ta medal Zolota Zirka Na ploshi Povstannya buv ustanovlenij obelisk Mistu geroyu Leningradu Na ploshi Peremogi v 1975 roci bulo vstanovleno monument geroyichnim zahisnikam Leningrada Na Piskarovskomu memorialnomu cvintari gorit vichnij vogon i vstanovlenij monument Rodina Mati Derzhavnij memorialnij muzej oboroni ta blokadi Leningrada Medal Za oboronu Leningrada Dokladnishe Medal Za oboronu Leningrada 22 grudnya 1942 roku bula vipushena medal Za oboronu Leningrada Ciyeyu medallyu nagorodzhuvalisya vsi uchasniki blokadi v zagalnomu bulo nagorodzheno 1 470 000 osib Znak Zhitelyu blokadnogo Leningrada 23 sichnya 1989 roku buv vipushenij znak Zhitelyu blokadnogo Leningrada Stanom na 2006 rik v Rosiyi zhilo 217 000 osib nagorodzhenih danim znakom KritikaRadyanska a piznishe rosijska derzhavna propaganda zaznani leningradcyami vtrati ta strazhdannya visvitlyuvala j visvitlyuye yak svidoctvo geroyizmu Pri comu pitannya pro docilnist utrimannya mista ta zaznanih vtrat z poglyadu vijskovoyi nauki a takozh roli partiyi zamovchuvalisya Prote ci pitannya porushuye suchasna rosijska inteligenciya Tak rosijskij pismennik frontovik i zahisnik blokadnogo Leningrada Danilo Granin u svoyih publikaciyah spirayuchis na arhivni dani vidznachaye fakti vipichki v chasi blokadi Leningrada romovih bab dlya kerivnictva mista zokrema Andriya Zhdanova Takozh ye vidomosti sho v arhivnih dokumentah nemaye zhodnogo faktu golodnoyi smerti sered predstavnikiv rajkomiv miskkomu obkomu VKP b Suchasni dzherela vkazuyut sho predstavniki nomenklaturi ne mali problem z postachannyam prodovolstva vid odnogo zapahu yakogo lyudi nepritomnili na vulicyah Pitannya shodo docilnosti vtrimannya mista na pochatku 2014 roku takozh bulo pidnyate rosijskim telekanalom Dozhd pislya chogo kanalu pochali vidmovlyati v retranslyaciyi signalu Piskarovskij memorialnij cvintar Derzhavnij memorialnij muzej oboroni ta blokadi Leningrada Slid vid nimeckogo artilerijskogo snaryadu Anichkov mist Zberezhenij napis pro najnebezpechnishu dilyanku vulici na Nevskomu prospekti Medal Za oboronu Leningrada Div takozhOperaciya Polyarna Zirka Pilyushin Josip Josipovich Leningradskij front Leningradsko Novgorodska operaciyaPrimitki Arhiv originalu za 25 zhovtnya 2012 Procitovano 18 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 28 grudnya 2015 Procitovano 18 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 25 travnya 2013 Procitovano 18 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 29 zhovtnya 2012 Procitovano 18 sichnya 2016 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Glantz 2001 s 179 Arhiv originalu za 11 zhovtnya 2011 Procitovano 10 listopada 2010 Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2013 Procitovano 11 lyutogo 2014 Sho vkazuye na dostatnist blokadi ta vidsutnist vijskovoyi docilnosti zahoplennya mista Arhiv originalu za 18 veresnya 2011 Procitovano 10 listopada 2010 Arhiv originalu za 22 lipnya 2010 Procitovano 11 listopada 2010 Direktiva nachalnika shtaba voenno morskih sil Germanii ob unichtozhenii Leningrada 13 serpnya 2009 u Wayback Machine 22 sentyabrya 1941 g ros Blokada Leningrada 14 bereznya 2008 u Wayback Machine Internet resurs lenta ru Arhiv originalu za 10 bereznya 2016 Procitovano 8 listopada 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Todi nazivali dizenteriyeyu Arhiv originalu za 8 sichnya 2011 Procitovano 8 listopada 2010 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Ot ministra kultury Medinskogo potrebovali izvinitsya pered Graninym 23 lyutogo 2014 u Wayback Machine ros Emu privozili svezhie ovoshi zhivyh barashkov i pticu Kto piroval v blokadnom Leningrade poka tysyachi lyudej umirali s golodu Prokuratura nachala proverku Dozhdya posle oprosa o blokade Leningrada 11 lyutogo 2014 u Wayback Machine ros V Gosdume osudili opros telekanala Dozhd o blokade Leningrada 11 lyutogo 2014 u Wayback Machine ros Glantz David 2001 The Siege of Leningrad 1941 44 900 Days of Terror Zenith Press Osceola WI ISBN 0 7603 0941 8PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Blokada Leningrada Derzhavni arhivi RF pro blokadu Leningrada ros 17 lyutogo 2011 u Wayback Machine Montazh istorichnih foto na suchasnist ros 1 lipnya 2010 u Wayback Machine Bitva za Leningrad 1941 1944 rr ros 19 bereznya 2015 u Wayback Machine