Ця стаття про план німецько-радянської війни. Інші значення див. Операція «Барбаросса»
План «Барбаросса» | |
---|---|
нім. Fall Barbarossa частина Другої світової війни | |
![]() | |
Тип | наступальний |
Місце | |
Заплановано | ![]() |
Планування | Франц Гальдер Фрідріх Паулюс |
Завдання | У ході короткочасної військової кампанії розбити війська Червоної Армії, захопити європейську частину СРСР, створити загороджувальний бар'єр по лінії Волга — Архангельськ. |
Дата | 15 травня 1941 — згідно з Директивою № 21 22 червня 1941 — фактична дата початку операції 4 00 (UTC+2) |
Виконання | ![]() |
План «Барбаросса» (нім. Fall Barbarossa) — кодова назва плану блискавичної війни Третього Рейху проти СРСР.
Свою назву план отримав від прізвиська імператора Священної Римської імперії Фрідріха I Барбаросси, відомого своїми загарбницькими війнами. Розробка плану була розпочата в липні 1940 року. Остаточний варіант затверджений 18 грудня 1940 року.
План «Барбаросса» передбачав швидкоплинну військову кампанію з повним розгромом Червоної Армії та захопленням європейської частини СРСР по лінії Волга — Архангельськ (т. зв. лінія А—А). Незважаючи на початковий успіх німецьких військ, завершити операцію у встановлені терміни Вермахту не вдалось, війна переросла в широкомасштабну та довготривалу.
Передумови
22 червня 1940 року німецькі війська завершили окупацію Бельгії, Голландії, Люксембургу та Північної Франції. Однак, попри успішне завершення кампанії, німцям не вдалось досягти одного з головних завдань — виведення з війни Великої Британії.
За спогадами Еріха фон Манштейна з приводу Британії в німецьких військових колах розглядалось три можливі варіанти. За першим варіантом Англію можна було вивести з війни блокадою її морських комунікацій. Однак для виконання цього плану військово-морський флот Німеччини не володів достатньою кількістю підводних човнів та важких кораблів, особливо авіаносців. Крім того хід «битви за Англію» показав недостатню силу Люфтваффе для нейтралізації британської авіації. Без цього блокада не могла бути дієвою, а протистояння обіцяло перерости в довготривале. Це б в свою чергу послабило позиції Третього Рейху в Європі — виникала можливість «політичного шантажу» з боку СРСР.
Другим варіантом перемоги над Великою Британією було припинити її постачання близькосхідною нафтою через Середземне море. Однак такий план передбачав не тільки встановлення контролю над англійськими колоніями в Середземному морі, а й контроль над Піренейським півострівом. Це в свою чергу вимагало «дипломатичного тиску» на нейтральну до того часу Іспанію. Крім того втрата Середземного моря за умови існування альтернативних шляхів постачання нафти не була для Британії критичною.
Третій варіант передбачав висадку десанту на Британські острови. Операції було надано кодову назву «Морський лев». Ретельне планування операції показало, що її проведення не гарантує стовідсоткового успіху. Від вторгнення в Британію відмовились з двох причин: по-перше, підготовку операції можна було завершити не раніше 24 вересня, а саме тоді для морського десантування будуть несприятливі метеоумови; по-друге, німецька авіація так і не змогла взяти під контроль повітряний простір над Ла-Маншем. Більше того, такий план не подобався особисто Гітлеру.
Розглянувши усі варіанти, Гітлер дійшов висновку, що усунути Велику Британію з політичної карти Європи можна лише за допомогою війни з СРСР. Так, 31 липня 1940 року в Бергхофі він виголосив:
«Надія Англії — Росія і Америка. Якщо зникнуть надії на Росію, Америка також відпаде від Англії, бо розгром Росії буде мати як наслідок неймовірне посилення Японії в Східній Азії.
Якщо Росія буде розгромлена, Англія втратить останню надію. Тоді панувати в Європі і на Балканах буде Німеччина.
Висновок: Відповідно до цих міркувань Росія має бути ліквідована. Термін — весна 1941 року.»
За день до початку операції «Барбаросса» Рісто Рюті заявив:
![]() | Якщо зараз спалахне війна між Німеччиною та Совєтським Союзом, це може бути на користь усього світу. Сьогодні Німеччина залишається єдиною державою, здатною перемогти Росію або принаймні суттєво послабити її. Так само світ нічого не втратить, якщо в цьому двобої буде послаблено Німеччину... Ця війна—єдиний порятунок для Фінляндії. Совєтський Союз ніколи не облишить своїх спроб загарбати Фінляндію... Якщо Німеччина зараз розгромить совєтську армію, то на нас чекає, маємо надію, мирне століття. | ![]() |
Визначення стратегічних цілей
22 липня 1940 року головнокомандувач сухопутними військами Вальтер фон Браухіч вперше отримав вказівку Гітлера розпочати «теоретичну підготовку» плану військової кампанії проти СРСР.
Під час наради 22 липня Гітлер особисто озвучив політичні та військові цілі майбутньої операції:
- Швидко розгромити Червону Армію або принаймні зайняти таку територію, яка убезпечить Берлін і від авіанальотів радянської авіації та дозволить проводити бомбардування промислових центрів противника.
- Розгромом СРСР примусити Велику Британію визнати гегемонію Німеччини у Європі.
- Утворити ряд підконтрольних держав — Рейхкомісаріат Україна, федерацію Прибалтійських держав, Білорусь.
- Збільшити територію Фінляндії до Білого моря.
31 липня 1940 року майбутня доля СРСР була Гітлером уточнена:
«Операція буде мати сенс тільки в тому випадку, якщо ми одним стрімким ударом розгромимо всю державу цілком. Тільки захоплення певної частини території недостатньо».
Варіації «плану Шліффена»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODJMelppTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGcxTFRBME9DMHlPQ1V5UTE5RlltVnlhR0Z5WkY5TGFXNTZaV3d1YW5Cbkx6SXdNSEI0TFVKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGcxTFRBME9DMHlPQ1V5UTE5RlltVnlhR0Z5WkY5TGFXNTZaV3d1YW5Cbi5qcGc=.jpg)
Відповідно до визначених стратегічних цілей розпочалась робота щодо планування майбутнього «східного походу». Розробка операції велась паралельно і в ОКГ, і в ОКВ. Всього було підготовлено близько 12 оперативних проєктів та варіантів плану.
26 липня 1940 року одним з перших свій варіант запропонував начальник відділу «Іноземні армії Сходу» полковник Ебергард Кінцель, який вважав, що основний удар варто завдавати по Москві (зберігаючи примикання до Балтійського моря), після чого з півночі ударити в тил радянським військам, які дислокувалися в Україні і на Чорноморському узбережжі.
27 липня начальник оперативного відділу Генштабу ОКГ полковник і начальник оперативного відділу 40-го корпусу підполковник запропонували альтернативний варіант: основне угруповання із 100 дивізій завдасть головного удару в Україні, розгромить там радянські війська і далі почне розвивати наступ на Москву.
Обидві варіації на тему «плану Шліффена» не знайшли підтримки в силу складності їхнього здійснення. Крім того, проєкт Грейфенберга-Фейерабенда не збігався з поглядами начальника Генерального штаба сухопутних військ Франца Гальдера, який вважав московський напрямок як головний більш перспективним.
Оперативний проєкт «Ост»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk5tTDBWeWFXTm9YMDFoY21OcmN5NXdibWN2TWpBd2NIZ3RSWEpwWTJoZlRXRnlZMnR6TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
23 липня 1940 року до підготовки плану було залучено начальника штабу 18-ї армії генерал-майора Еріха Маркса. Його ще з часів Першої світової війни вважали знавцем Росії, до того ж думці Маркса довіряв особисто Гітлер.
1 серпня Маркс зробив першу доповідь Гальдеру стосовно майбутнього плану. Його ідея була така: «завдавати тільки один головний удар… з Румунії, Галичини і Південної Польщі в напрямку на Донбас, розбити армії, які перебувають в Україні, і слідом за цим крокувати через Київ на Москву».
Під впливом Гальдера Маркс відмовився від ідеї головного удару з півдня й погодився із пропозицією зосередити основні зусилля на центральній ділянці фронту із завданням оволодіти Москвою через Вітебськ та Смоленськ.
5 серпня 1940 року Еріх Маркс представив готову оперативно-стратегічну розробку під назвою Оперативний проєкт «Ост». Це була достатньо докладна і повна розробка, у якій були враховані дані про збройні сили та економіку СРСР, про особливості місцевості, клімату і стану доріг майбутнього театру воєнних дій.
За даними німецької розвідки станом на серпень 1940 року чисельність радянських військ оцінювалась у 151 піхотну дивізію, 32 кавалерійські дивізії та 38 механізованих бригад. До весни 1941 року збільшення Червоної Армії не очікувалося. За оцінками Генштабу ОКГ на заході СРСР міг задіяти 96 піхотних та 23 кавалерійські дивізії, а також 28 механізованих бригад. Задум Маркса передбачав, що проти цих сил Вермахту необхідно задіяти 5 армій загальною чисельністю 147 дивізій. З них 24 — танкових, 12 — моторизованих, 1 — кавалерійську і 110 — піхотних.
Оперативний проєкт «Ост» передбачав два стратегічні напрямки — московський та київський, розділовою смугою між якими були Прип'ятські болота. На московському напрямку будуть задіяні 3 армії, об'єднані в групу армій «Північ». Загальна чисельність — 68 дивізій. На київський напрямок виділялось 2 армії чисельністю 35 дивізій, які були об'єднані в групу армій «Південь». 44 дивізії у складі резерву мали рухатись за північною групою армій.
Розподіл сил згідно з оперативним проєктом «Ост»
Кількість дивізій | ||||
танкових | моторизованих | піхотних | кавалерійських | |
Група армій «Південь» | 5 | 6 | 24 | — |
Група армій «Північ» | 15 | 2 | 50 | 1 |
Резерв ОКГ | 4 | 4 | 36 | — |
Всього: | 24 | 12 | 110 | 1 |
Передбачалося, що Радянський Союз вестиме оборонні дії вздовж усього західного кордону, за винятком радянсько-румунської ділянки, де очікувався перехід Червоної Армії в наступ з метою захоплення румунських нафтопромислів. Спираючись на цю оцінку, головного удару планувалось завдати з Північної Польщі та Східної Прусії на Москву. Оскільки зосередження німецьких військ у Румунії в цей час було неможливе, цей напрямок до уваги не брався. Був виключений і маневр на північ від московського напрямку, бо він виводив війська у малопрохідну лісисту місцевість та затримував загальний розвиток наступу.
Після оволодіння Москвою група армій «Північ» повинна буде розвернути фронт та допомогти групі армій «Південь» окупувати територію України. На проведення операції відводилось від 9 до 17 тижнів. Операція завершувалась виходом військ на лінію Архангельськ — Горький — Ростов-на-Дону.
«Етюд Лоссберга»
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlZoTDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFME5pMHhPVGN4TFRBek15MHdNU1V5UTE5QmJHWnlaV1JmU205a2JDNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRblZ1WkdWellYSmphR2wyWDBKcGJHUmZNVFEyTFRFNU56RXRNRE16TFRBeEpUSkRYMEZzWm5KbFpGOUtiMlJzTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Незалежно від Генерального штабу сухопутних військ, за наказом начальника оперативного відділу Верховного Головнокомандування Альфреда Йодля, в штабі ОКВ велася паралельна робота зі складання власного плану війни проти СРСР.
Підготовку плану було покладено на референта у справах сухопутних військ з оперативного відділу «Оборона країни» підполковника . 15 вересня 1940 року він представив документ, який в ОКВ отримав кодову назву «Етюд Лоссберга». Сам Лоссберг назвав свій план — План «Фріц», використавши ім'я свого сина.
Лоссберг докладно розглянув три можливі варіанти майбутньої війни з СРСР:
- З початком зосередження на німецько-радянському кордоні частин Вермахту, СРСР завдасть превентивного удару.
- Червона Армія прийме на себе удар німецьких військ на кордоні та буде намагатись утримувати свої позиції.
- Радянський Союз використає тактику 1812 року — відступить в глибину своєї території, з метою розтягнути комунікації та ускладнити постачання супротивника, підготує та завдасть контрудар.
Другий варіант видався Лоссбергу найбільш імовірним. За даними німецької розвідки на захід від Дніпра Радянський Союз побудував розвинену мережу наземних споруд військового призначення, що доводило тезу про готовність Червоної Армії утримувати свої західні області. З огляду на співвідношення військових сил, другий варіант був найбільш сприятливий і для Вермахту.
Відносно першого варіанту, то його Лоссберг вважав малоймовірним. Єдиним напрямком, де удар Червоної Армії не виключався, були нафтоносні райони Румунії. Третій варіант було також відкинуто, оскільки велика кількість водних перешкод (Прип'ятські болота, Західна Двіна, Дніпро) та недостатня пропускна здатність доріг не дозволяли швидко вивести велику кількість військ у глиб країни. Крім того народне господарство України займало значне місце в економіці СРСР і її добровільне залишення без бою було малоймовірним.
«Етюд Лоссберга» досить детально розглядав питання вибору головного удару. Як і в плані Маркса, розглядались північний та південний напрямок відносно Прип'ятських боліт. Аналіз стану комунікацій давав перевагу північному напрямку як такому, який надає найкращі умови для зосередження та просування військ. На відміну від оперативного плану «Ост», план Лоссберга передбачав формування не двох, а трьох стратегічних угруповань. На північ від Прип'ятських боліт Вермахт мав використати дві групи армій, на південь — одну.
Головний удар передбачалося завдати центральним угрупованням на ділянці між Дніпром і Західною Двіною для того, щоб розсікти радянські сили в районі Мінська, а потім продовжити наступ на Москву. Північна група армій розпочинала наступ зі Східної Пруссії на рубіж Західної Двіни з метою оволодіти Прибалтикою, а потім Ленінградом. Південне угруповання мало наступати на обох флангах, а його завдання полягало в оточенні й знищенні радянських військ на території Західної України. Опісля південне угруповання мало форсувати Дніпро й оволодіти рештою території України, встановити зв'язок з центральною групою армій.
На території України Лоссберг сподівався на додаткові переваги у вигляді «внутрішніх політичних труднощів». Організація диверсійної роботи покладалась на відділ . Після окупації України планувалося організувати контрольований німецькою владою уряд для полегшення нагляду за великими тиловими територіями.
Ще одним моментом, який відрізняв план Лоссберга від розробок ОКГ, було залучення до операції Румунії і Фінляндії як союзників.
Заключний етап планування
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV4TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFNE15MUNNalExTnpVbE1rTmZSbkpwWldSeWFXTm9YMUJoZFd4MWN5NXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRblZ1WkdWellYSmphR2wyWDBKcGJHUmZNVGd6TFVJeU5EVTNOU1V5UTE5R2NtbGxaSEpwWTJoZlVHRjFiSFZ6TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
3 вересня 1940 року подальшу розробку плану «східного походу» в ОКГ було передано від Еріха Маркса до генерал-майора Фрідріха Паулюса, якого було призначено першим обер-квартирмейстером і заступником начальника Генерального штабу.
29 жовтня 1940 року робота над планом в основному була завершена. Від Паулюса Гальдеру було передано пам'ятну записку стосовно оперативних принципів ведення війни проти Радянського Союзу.
Займаючись стратегічним плануванням, Паулюс припустив, що сили СРСР, розгорнуті проти Німеччини, становитимуть приблизно 125 стрілецьких дивізій, 50 танкових і механізованих бригад. Прибуття резервів Червоної Армії визначалося наступним графіком: до третього місяця війни очікувалося 30-40 резервних дивізій, до шостого місяця — ще 100 дивізій.
Найбільш природним та пріоритетним для Радянського Союзу Паулюс назвав наступ на півдні з виходом до румунських нафтових родовищ або авіаційними ударами по ним. На півночі передбачався відступ радянських військ.
Для перевірки запропонованого варіанту Генштабом ОКГ було проведено серію під керівництвом Паулюса. На першій, 29 листопада 1940 року, здійснювалося «вторгнення» німецьких військ у прикордонну смугу СРСР. 3 грудня програвався другий етап — наступ з метою захоплення рубежу Мінськ — Київ. 7 грудня розглядалися можливі дії за цим рубежем. Кожна військова гра завершувалась розбором і підведенням підсумків, уточнювались розподіл сил і оперативні завдання з'єднань, обговорювались проблеми бойового і матеріально-технічного забезпечення наступаючих військ.
У ході цих ігор відразу ж стало ясно, що наявних сил Вермахту недостатньо. Особливо критична ситуація складалася з резервом особового складу, який нараховував лише 400 тис. осіб. Ця кількість резервістів могла покривати втрати особового складу лише протягом трьох місяців від початку кампанії. Фактично, війну з СРСР треба було вигравати першим ешелоном військ. За свідченнями генерала А. Філіппі Генштаб ОКГ дійшов висновку, що німецькі сили «виявляться недостатніми, якщо не вдасться завдати вирішальної поразки росіянам до лінії Київ — Мінськ — Чудське озеро». Доля операції мала бути вирішена під час грандіозної «прикордонної битви», на яку сподівались у Генштабі.
План «Отто»
Уже по завершенню другої військово-штабної гри 5 грудня 1940 року на нараді у Гітлера Франц Гальдер доповідав остаточний варіант плану Генерального штабу сухопутних військ.
Документ під кодовою назвою План «Отто» визначав основні моменти майбутньої військової операції:
- У ході прикордонних боїв не допустити відходу супротивника в глиб території.
- Вийти на такий рубіж, який би виключав проведення повітряних нальотів на Німеччину;
- Знищити СРСР як державу. Не повинно було залишатися жодних політичних утворень, здатних до відродження.
- Як союзники в кампанії мають брати участь Фінляндія і Румунія; Угорщина — ні.
- Військам, що дислокувалися в Норвегії, окупувати радянське Заполяр'я та вийти на узбережжя Льодовитого океану.
- Південній групі армій повністю розбити радянські війська на захід від Дніпра.
- Відрізати Прибалтику.
Гітлер у цілому підтримав план «Отто», зауваживши, що захоплення Москви не має бути першочерговим. Військову операцію планувалось провести в кінці травня.
Директива № 21
Згідно з наказом Гітлера в першій половині грудня 1940 року штаб оперативного управління ОКВ розпочав зведення усіх існуючих планів «східного походу» і підготовку відповідної директиви Верховного головнокомандувача.
Загальний задум
Основним задумом плану «Барбаросса» було проведення швидкоплинної військової кампанії на європейській території Радянського Союзу. Основні сили Червоної Армії планувалось знищити за допомогою глибокого, швидкого висування танкових клинів. Можливості відступу боєздатних радянських частин в глиб території необхідно було вчасно ліквідовувати.
Швидко просуваючись, війська Вермахту мали вийти на лінію, з якої радянські військово-повітряні сили будуть не в змозі здійснювати нальоти на імперську територію Німеччини.
Кінцевою метою операції було створення загороджувального бар'єра проти азійської частини СРСР по лінії Волга — Архангельськ (т. зв. лінія А—А). Індустріальний район, що залишався за Уралом, мала паралізувати авіація.
Союзники Німеччини та їхні завдання
У війні проти Радянського Союзу німці розраховували на активну участь Румунії і Фінляндії.
Завдання Румунії полягало в підтримці наступу південного флангу німецьких військ. На початку операції румуни мали стримувати радянські війська на ділянках фронту, де не буде задіяний Вермахт, а в подальшому — нести допоміжну службу в тилових районах.
Фінляндія повинна була прикривати розгортання окремої німецької північної групи військ (21-ша група), яка до початку операції розташовувалась на території Норвегії. Фінська армія мала вести бойові дії спільно з цими військами. Окрім того, Фінляндія мала захопити півострів Ханко.
Крім військової участі Румунії та Фінляндії, план передбачав використати шведські залізничні і шосейні шляхи.
План проведення операції
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOHpMek13TDA5d1pYSmhkR2x2Ymw5Q1lYSmlZWEp2YzNOaFgzSjFMbkJ1Wnk4ek1EQndlQzFQY0dWeVlYUnBiMjVmUW1GeVltRnliM056WVY5eWRTNXdibWM9LnBuZw==.png)
Театр воєнних дій умовно розділявся Прип'ятськими болотами на північну й південну частини. Напрямок головного удару був підготовлений північніше Прип'ятських боліт. Тут зосереджувалися дві групи армій.
Південна із цих груп (група армій «Центр») потужними танковими і моторизованими з'єднаннями з району Варшави й північніше неї мала роздрібнити сили Червоної Армії в Білорусі. У такий спосіб будуть створені передумови для взаємодії з північною групою армій (група армій «Північ»), що наступатиме зі Східної Пруссії в напрямку на Ленінград і знищить радянські війська в Прибалтиці. Лише після виконання цього завдання слід було захопити Ленінград і Кронштадт. З огляду на те, що після виходу німецьких частин до Ленінграда радянський Балтійський флот втратить свій останній опорний пункт і, відповідно, боєздатність. План операції передбачав уникати до цього моменту великих операцій на морі.
Найважливішим завданням 21-ї групи на початку операції залишалась оборона Норвегії. Потім ці сили повинні були спільно із фінськими військами вийти до Мурманської залізниці та припинити постачання Мурманської області сухопутними комунікаціями.
Основним силам фінської армії було поставлено завдання наступом на захід або по обидва боки Ладозького озера скувати якомога більшу кількість радянських військ та оволодіти півостровом Ханко.
Завданням групи армій (група армій «Південь»), що діятиме південніше Прип'ятських боліт, було знищити війська Червоної Армії на території України ще до відходу їх до Дніпра. Головний удар планувалось завдати з району Любліна в напрямку на Київ. Одночасно румунські війська будуть форсувати річку Прут та здійснять оточення радянських частин.
По закінченні боїв південніше й північніше Прип'ятських боліт у ході переслідування було заплановано:
- на півдні — вчасно зайняти важливий у військовому й економічному відношенні Донецький басейн;
- на півночі — швидко вийти до Москви.
Див. також
Примітки
- В німецьких документах, виступах Гітлера та мемуарах воєначальників часто використовувалась назва Russland — Росія, яка ототожнювалась з поняттям СРСР, радянські війська також як правило було названо російськими.
- Манштейн Е. Утеряные победы. Глава 7. Между двумя кампаниями.
- Запис від 22 липня 1940 року з щоденника Ф. Гальдера: Проведення десанту видається фюреру вельми ризикованим. Вторгнення лише в тому випадку, коли не буде знайдено ніяких інших шляхів покінчити з Англією.
- Гальдер Ф. Военный дневник. Ежедневные записи начальника Генерального штаба Сухопутных войск 1939—1942 гг.
- Вехвіляйнен, Оллі (2010). Фінляндія в Другій світовій війні: між Німеччиною і Росією (Українська) . Темпора. с. 107.
- Безыменский Л. А. Гитлер и Сталин перед схваткой. Глава двадцать третья. Директива № 21.
- Скорочений текст оперативного проекту «Ост» генерал-майора Маркса[недоступне посилання з червня 2019]
- Гланц Д. Колосс поверженный. Красная Армия в 1941 году. Приложение В. Взляд противника: аналитические выкладки немецкой разведки накануне войны.
- Дійсна чисельність радянських сухопутних військ становила 152 стрілецькі дивізії, 26 кавалерійських дивізій і 9 механізованих корпусів (з двома танковими і однією мотострілецькою дивізією в кожному)
- Хоча в плані Лоссберга явно не названо жодної організації, яка б мала організувати «внутрішні політичні труднощі», очевидно, йдеться, зокрема, й про ОУН.
- Дашичев В. И. Банкротство стратегии германского фашизма. Исторические очерки. Документы и материалы. Том 2. Агрессия против СССР. Падение «Третьей империи» 1941—1945 гг. С. 65.
Джерела
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Category:Fall Barbarossa |
- Скорочений текст оперативного проекту «Ост» генерал-майора Маркса[недоступне посилання з червня 2019]
- Директива № 21. План «Барбаросса». (нім.) (рос.) (англ.)
- Гальдер Ф. Военный дневник. Ежедневные записи начальника Генерального штаба Сухопутных войск 1939-1942 гг. — М. : Воениздат, 1968-1971. (рос.)
- Манштейн Э. Утерянные победы / Сост. С. Переслегин, Р. Исмаилов. — М. : АСТ, 1999. — 896 с. — (Военно-историческая библиотека) — . (рос.)
Література
- І. С. Покровська. Барбаросса план // Українська дипломатична енциклопедія: У 2-х т./Редкол.:Л. В. Губерський (голова) та ін. — К: Знання України, 2004 — Т.1 — 760с.
- Безыменский Л.А. Гитлер и Сталин перед схваткой. — М. : Вече, 2000. — 512 с. (рос.)
- Гланц Д.М. Колосс поверженный. Красная Армия в 1941 году. — М. : Яуза, Эксмо, 2008. — 544 с. — (Великая Отечественная: Цена Победы) — . (рос.)
- Дашичев В.И. Банкротство стратегии германского фашизма. Исторические очерки. Документы и материалы. Том 2. Агрессия против СССР. Падение «Третьей империи» 1941—1945 гг. — М. : Наука, 1973. (рос.)
- Жилин П.А. Как фашистская Германия готовила нападение на Советский Союз. — М. : Мысль, 1965. (рос.)
- Упущенный шанс Сталина. Советский Союз и борьба за Европу: 1939-1941 (Документы, факты, суждения). — М. : Вече, 2000. (рос.)
- Филиппи А. Припятская проблема. Очерк оперативного значения Припятской области для военной кампании 1941 года / Перевод с немецкого Л. С. Азарха. Под редакцией и с предисловием генерал-лейтенанта В. Г. Позняка. — М. : Издательство Иностранной литературы, 1959. — 167 с. (рос.)
- Fugate B. Operation Barbarossa. Strategy And Tactics On The Eastern Front, 1941. — Novato : Presidio Press, 1984. (англ.)
Посилання
- «Барбаросса» план. Вебсайт Великої української енциклопедії (укр.).
- В. С. Коваль. БАРБАРОССА, план // Енциклопедія історії України : у 10 т. / редкол.: В. А. Смолій (голова) та ін. ; Інститут історії України НАН України. — К. : Наукова думка, 2003. — Т. 1 : А — В. — С. 185. — .
- Леонід Порицький. Хто розробив план «Барбаросса»?…//Дзеркало тижня, № 24 (348) 23—29 червня 2001
- Подробности разработки плана «Барбаросса»[недоступне посилання з липня 2019](рос.)
- Р. А. Исмаилов. Операция «Барбаросса» — кризис Мировой Войны.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Cya stattya pro plan nimecko radyanskoyi vijni Inshi znachennya div Operaciya Barbarossa Plan Barbarossa nim Fall Barbarossa chastina Drugoyi svitovoyi vijniTipnastupalnijMisce SRSRZaplanovano Tretij Rejh Verhovne Golovnokomanduvannya Vermahtu OKV PlanuvannyaFranc Galder Fridrih PaulyusZavdannyaU hodi korotkochasnoyi vijskovoyi kampaniyi rozbiti vijska Chervonoyi Armiyi zahopiti yevropejsku chastinu SRSR stvoriti zagorodzhuvalnij bar yer po liniyi Volga Arhangelsk Data15 travnya 1941 zgidno z Direktivoyu 21 22 chervnya 1941 faktichna data pochatku operaciyi 4 00 UTC 2 VikonannyaVermaht grupa armij Pivnich grupa armij Centr grupa armij Pivden Plan Barbarossa nim Fall Barbarossa kodova nazva planu bliskavichnoyi vijni Tretogo Rejhu proti SRSR Svoyu nazvu plan otrimav vid prizviska imperatora Svyashennoyi Rimskoyi imperiyi Fridriha I Barbarossi vidomogo svoyimi zagarbnickimi vijnami Rozrobka planu bula rozpochata v lipni 1940 roku Ostatochnij variant zatverdzhenij 18 grudnya 1940 roku Plan Barbarossa peredbachav shvidkoplinnu vijskovu kampaniyu z povnim rozgromom Chervonoyi Armiyi ta zahoplennyam yevropejskoyi chastini SRSR po liniyi Volga Arhangelsk t zv liniya A A Nezvazhayuchi na pochatkovij uspih nimeckih vijsk zavershiti operaciyu u vstanovleni termini Vermahtu ne vdalos vijna pererosla v shirokomasshtabnu ta dovgotrivalu Peredumovi22 chervnya 1940 roku nimecki vijska zavershili okupaciyu Belgiyi Gollandiyi Lyuksemburgu ta Pivnichnoyi Franciyi Odnak popri uspishne zavershennya kampaniyi nimcyam ne vdalos dosyagti odnogo z golovnih zavdan vivedennya z vijni Velikoyi Britaniyi Za spogadami Eriha fon Manshtejna z privodu Britaniyi v nimeckih vijskovih kolah rozglyadalos tri mozhlivi varianti Za pershim variantom Angliyu mozhna bulo vivesti z vijni blokadoyu yiyi morskih komunikacij Odnak dlya vikonannya cogo planu vijskovo morskij flot Nimechchini ne volodiv dostatnoyu kilkistyu pidvodnih chovniv ta vazhkih korabliv osoblivo avianosciv Krim togo hid bitvi za Angliyu pokazav nedostatnyu silu Lyuftvaffe dlya nejtralizaciyi britanskoyi aviaciyi Bez cogo blokada ne mogla buti diyevoyu a protistoyannya obicyalo pererosti v dovgotrivale Ce b v svoyu chergu poslabilo poziciyi Tretogo Rejhu v Yevropi vinikala mozhlivist politichnogo shantazhu z boku SRSR Drugim variantom peremogi nad Velikoyu Britaniyeyu bulo pripiniti yiyi postachannya blizkoshidnoyu naftoyu cherez Seredzemne more Odnak takij plan peredbachav ne tilki vstanovlennya kontrolyu nad anglijskimi koloniyami v Seredzemnomu mori a j kontrol nad Pirenejskim pivostrivom Ce v svoyu chergu vimagalo diplomatichnogo tisku na nejtralnu do togo chasu Ispaniyu Krim togo vtrata Seredzemnogo morya za umovi isnuvannya alternativnih shlyahiv postachannya nafti ne bula dlya Britaniyi kritichnoyu Tretij variant peredbachav visadku desantu na Britanski ostrovi Operaciyi bulo nadano kodovu nazvu Morskij lev Retelne planuvannya operaciyi pokazalo sho yiyi provedennya ne garantuye stovidsotkovogo uspihu Vid vtorgnennya v Britaniyu vidmovilis z dvoh prichin po pershe pidgotovku operaciyi mozhna bulo zavershiti ne ranishe 24 veresnya a same todi dlya morskogo desantuvannya budut nespriyatlivi meteoumovi po druge nimecka aviaciya tak i ne zmogla vzyati pid kontrol povitryanij prostir nad La Manshem Bilshe togo takij plan ne podobavsya osobisto Gitleru Rozglyanuvshi usi varianti Gitler dijshov visnovku sho usunuti Veliku Britaniyu z politichnoyi karti Yevropi mozhna lishe za dopomogoyu vijni z SRSR Tak 31 lipnya 1940 roku v Berghofi vin vigolosiv Nadiya Angliyi Rosiya i Amerika Yaksho zniknut nadiyi na Rosiyu Amerika takozh vidpade vid Angliyi bo rozgrom Rosiyi bude mati yak naslidok nejmovirne posilennya Yaponiyi v Shidnij Aziyi Yaksho Rosiya bude rozgromlena Angliya vtratit ostannyu nadiyu Todi panuvati v Yevropi i na Balkanah bude Nimechchina Visnovok Vidpovidno do cih mirkuvan Rosiya maye buti likvidovana Termin vesna 1941 roku Za den do pochatku operaciyi Barbarossa Risto Ryuti zayaviv Yaksho zaraz spalahne vijna mizh Nimechchinoyu ta Sovyetskim Soyuzom ce mozhe buti na korist usogo svitu Sogodni Nimechchina zalishayetsya yedinoyu derzhavoyu zdatnoyu peremogti Rosiyu abo prinajmni suttyevo poslabiti yiyi Tak samo svit nichogo ne vtratit yaksho v comu dvoboyi bude poslableno Nimechchinu Cya vijna yedinij poryatunok dlya Finlyandiyi Sovyetskij Soyuz nikoli ne oblishit svoyih sprob zagarbati Finlyandiyu Yaksho Nimechchina zaraz rozgromit sovyetsku armiyu to na nas chekaye mayemo nadiyu mirne stolittya Viznachennya strategichnih cilej22 lipnya 1940 roku golovnokomanduvach suhoputnimi vijskami Valter fon Brauhich vpershe otrimav vkazivku Gitlera rozpochati teoretichnu pidgotovku planu vijskovoyi kampaniyi proti SRSR Pid chas naradi 22 lipnya Gitler osobisto ozvuchiv politichni ta vijskovi cili majbutnoyi operaciyi Shvidko rozgromiti Chervonu Armiyu abo prinajmni zajnyati taku teritoriyu yaka ubezpechit Berlin i vid avianalotiv radyanskoyi aviaciyi ta dozvolit provoditi bombarduvannya promislovih centriv protivnika Rozgromom SRSR primusiti Veliku Britaniyu viznati gegemoniyu Nimechchini u Yevropi Utvoriti ryad pidkontrolnih derzhav Rejhkomisariat Ukrayina federaciyu Pribaltijskih derzhav Bilorus Zbilshiti teritoriyu Finlyandiyi do Bilogo morya 31 lipnya 1940 roku majbutnya dolya SRSR bula Gitlerom utochnena Operaciya bude mati sens tilki v tomu vipadku yaksho mi odnim strimkim udarom rozgromimo vsyu derzhavu cilkom Tilki zahoplennya pevnoyi chastini teritoriyi nedostatno Variaciyi planu Shliffena Nachalnik viddilu Inozemni armiyi Shodu polkovnik Ebergard Kincel Vidpovidno do viznachenih strategichnih cilej rozpochalas robota shodo planuvannya majbutnogo shidnogo pohodu Rozrobka operaciyi velas paralelno i v OKG i v OKV Vsogo bulo pidgotovleno blizko 12 operativnih proyektiv ta variantiv planu 26 lipnya 1940 roku odnim z pershih svij variant zaproponuvav nachalnik viddilu Inozemni armiyi Shodu polkovnik Ebergard Kincel yakij vvazhav sho osnovnij udar varto zavdavati po Moskvi zberigayuchi primikannya do Baltijskogo morya pislya chogo z pivnochi udariti v til radyanskim vijskam yaki dislokuvalisya v Ukrayini i na Chornomorskomu uzberezhzhi 27 lipnya nachalnik operativnogo viddilu Genshtabu OKG polkovnik i nachalnik operativnogo viddilu 40 go korpusu pidpolkovnik zaproponuvali alternativnij variant osnovne ugrupovannya iz 100 divizij zavdast golovnogo udaru v Ukrayini rozgromit tam radyanski vijska i dali pochne rozvivati nastup na Moskvu Obidvi variaciyi na temu planu Shliffena ne znajshli pidtrimki v silu skladnosti yihnogo zdijsnennya Krim togo proyekt Grejfenberga Fejerabenda ne zbigavsya z poglyadami nachalnika Generalnogo shtaba suhoputnih vijsk Franca Galdera yakij vvazhav moskovskij napryamok yak golovnij bilsh perspektivnim Operativnij proyekt Ost General major Erih Marks avtor operativnogo proyektu Ost 23 lipnya 1940 roku do pidgotovki planu bulo zalucheno nachalnika shtabu 18 yi armiyi general majora Eriha Marksa Jogo she z chasiv Pershoyi svitovoyi vijni vvazhali znavcem Rosiyi do togo zh dumci Marksa doviryav osobisto Gitler 1 serpnya Marks zrobiv pershu dopovid Galderu stosovno majbutnogo planu Jogo ideya bula taka zavdavati tilki odin golovnij udar z Rumuniyi Galichini i Pivdennoyi Polshi v napryamku na Donbas rozbiti armiyi yaki perebuvayut v Ukrayini i slidom za cim krokuvati cherez Kiyiv na Moskvu Pid vplivom Galdera Marks vidmovivsya vid ideyi golovnogo udaru z pivdnya j pogodivsya iz propoziciyeyu zoserediti osnovni zusillya na centralnij dilyanci frontu iz zavdannyam ovoloditi Moskvoyu cherez Vitebsk ta Smolensk 5 serpnya 1940 roku Erih Marks predstaviv gotovu operativno strategichnu rozrobku pid nazvoyu Operativnij proyekt Ost Ce bula dostatno dokladna i povna rozrobka u yakij buli vrahovani dani pro zbrojni sili ta ekonomiku SRSR pro osoblivosti miscevosti klimatu i stanu dorig majbutnogo teatru voyennih dij Za danimi nimeckoyi rozvidki stanom na serpen 1940 roku chiselnist radyanskih vijsk ocinyuvalas u 151 pihotnu diviziyu 32 kavalerijski diviziyi ta 38 mehanizovanih brigad Do vesni 1941 roku zbilshennya Chervonoyi Armiyi ne ochikuvalosya Za ocinkami Genshtabu OKG na zahodi SRSR mig zadiyati 96 pihotnih ta 23 kavalerijski diviziyi a takozh 28 mehanizovanih brigad Zadum Marksa peredbachav sho proti cih sil Vermahtu neobhidno zadiyati 5 armij zagalnoyu chiselnistyu 147 divizij Z nih 24 tankovih 12 motorizovanih 1 kavalerijsku i 110 pihotnih Operativnij proyekt Ost peredbachav dva strategichni napryamki moskovskij ta kiyivskij rozdilovoyu smugoyu mizh yakimi buli Prip yatski bolota Na moskovskomu napryamku budut zadiyani 3 armiyi ob yednani v grupu armij Pivnich Zagalna chiselnist 68 divizij Na kiyivskij napryamok vidilyalos 2 armiyi chiselnistyu 35 divizij yaki buli ob yednani v grupu armij Pivden 44 diviziyi u skladi rezervu mali ruhatis za pivnichnoyu grupoyu armij Rozpodil sil zgidno z operativnim proyektom Ost Kilkist divizijtankovih motorizovanih pihotnih kavalerijskihGrupa armij Pivden 5 6 24 Grupa armij Pivnich 15 2 50 1Rezerv OKG 4 4 36 Vsogo 24 12 110 1 Peredbachalosya sho Radyanskij Soyuz vestime oboronni diyi vzdovzh usogo zahidnogo kordonu za vinyatkom radyansko rumunskoyi dilyanki de ochikuvavsya perehid Chervonoyi Armiyi v nastup z metoyu zahoplennya rumunskih naftopromisliv Spirayuchis na cyu ocinku golovnogo udaru planuvalos zavdati z Pivnichnoyi Polshi ta Shidnoyi Prusiyi na Moskvu Oskilki zoseredzhennya nimeckih vijsk u Rumuniyi v cej chas bulo nemozhlive cej napryamok do uvagi ne bravsya Buv viklyuchenij i manevr na pivnich vid moskovskogo napryamku bo vin vivodiv vijska u maloprohidnu lisistu miscevist ta zatrimuvav zagalnij rozvitok nastupu Pislya ovolodinnya Moskvoyu grupa armij Pivnich povinna bude rozvernuti front ta dopomogti grupi armij Pivden okupuvati teritoriyu Ukrayini Na provedennya operaciyi vidvodilos vid 9 do 17 tizhniv Operaciya zavershuvalas vihodom vijsk na liniyu Arhangelsk Gorkij Rostov na Donu Etyud Lossberga Nachalnika operativnogo viddilu Verhovnogo Golovnokomanduvannya Alfred Jodl Nezalezhno vid Generalnogo shtabu suhoputnih vijsk za nakazom nachalnika operativnogo viddilu Verhovnogo Golovnokomanduvannya Alfreda Jodlya v shtabi OKV velasya paralelna robota zi skladannya vlasnogo planu vijni proti SRSR Pidgotovku planu bulo pokladeno na referenta u spravah suhoputnih vijsk z operativnogo viddilu Oborona krayini pidpolkovnika 15 veresnya 1940 roku vin predstaviv dokument yakij v OKV otrimav kodovu nazvu Etyud Lossberga Sam Lossberg nazvav svij plan Plan Fric vikoristavshi im ya svogo sina Lossberg dokladno rozglyanuv tri mozhlivi varianti majbutnoyi vijni z SRSR Z pochatkom zoseredzhennya na nimecko radyanskomu kordoni chastin Vermahtu SRSR zavdast preventivnogo udaru Chervona Armiya prijme na sebe udar nimeckih vijsk na kordoni ta bude namagatis utrimuvati svoyi poziciyi Radyanskij Soyuz vikoristaye taktiku 1812 roku vidstupit v glibinu svoyeyi teritoriyi z metoyu roztyagnuti komunikaciyi ta uskladniti postachannya suprotivnika pidgotuye ta zavdast kontrudar Drugij variant vidavsya Lossbergu najbilsh imovirnim Za danimi nimeckoyi rozvidki na zahid vid Dnipra Radyanskij Soyuz pobuduvav rozvinenu merezhu nazemnih sporud vijskovogo priznachennya sho dovodilo tezu pro gotovnist Chervonoyi Armiyi utrimuvati svoyi zahidni oblasti Z oglyadu na spivvidnoshennya vijskovih sil drugij variant buv najbilsh spriyatlivij i dlya Vermahtu Vidnosno pershogo variantu to jogo Lossberg vvazhav malojmovirnim Yedinim napryamkom de udar Chervonoyi Armiyi ne viklyuchavsya buli naftonosni rajoni Rumuniyi Tretij variant bulo takozh vidkinuto oskilki velika kilkist vodnih pereshkod Prip yatski bolota Zahidna Dvina Dnipro ta nedostatnya propuskna zdatnist dorig ne dozvolyali shvidko vivesti veliku kilkist vijsk u glib krayini Krim togo narodne gospodarstvo Ukrayini zajmalo znachne misce v ekonomici SRSR i yiyi dobrovilne zalishennya bez boyu bulo malojmovirnim Etyud Lossberga dosit detalno rozglyadav pitannya viboru golovnogo udaru Yak i v plani Marksa rozglyadalis pivnichnij ta pivdennij napryamok vidnosno Prip yatskih bolit Analiz stanu komunikacij davav perevagu pivnichnomu napryamku yak takomu yakij nadaye najkrashi umovi dlya zoseredzhennya ta prosuvannya vijsk Na vidminu vid operativnogo planu Ost plan Lossberga peredbachav formuvannya ne dvoh a troh strategichnih ugrupovan Na pivnich vid Prip yatskih bolit Vermaht mav vikoristati dvi grupi armij na pivden odnu Golovnij udar peredbachalosya zavdati centralnim ugrupovannyam na dilyanci mizh Dniprom i Zahidnoyu Dvinoyu dlya togo shob rozsikti radyanski sili v rajoni Minska a potim prodovzhiti nastup na Moskvu Pivnichna grupa armij rozpochinala nastup zi Shidnoyi Prussiyi na rubizh Zahidnoyi Dvini z metoyu ovoloditi Pribaltikoyu a potim Leningradom Pivdenne ugrupovannya malo nastupati na oboh flangah a jogo zavdannya polyagalo v otochenni j znishenni radyanskih vijsk na teritoriyi Zahidnoyi Ukrayini Opislya pivdenne ugrupovannya malo forsuvati Dnipro j ovoloditi reshtoyu teritoriyi Ukrayini vstanoviti zv yazok z centralnoyu grupoyu armij Na teritoriyi Ukrayini Lossberg spodivavsya na dodatkovi perevagi u viglyadi vnutrishnih politichnih trudnoshiv Organizaciya diversijnoyi roboti pokladalas na viddil Pislya okupaciyi Ukrayini planuvalosya organizuvati kontrolovanij nimeckoyu vladoyu uryad dlya polegshennya naglyadu za velikimi tilovimi teritoriyami She odnim momentom yakij vidriznyav plan Lossberga vid rozrobok OKG bulo zaluchennya do operaciyi Rumuniyi i Finlyandiyi yak soyuznikiv Zaklyuchnij etap planuvannyaFridrih Paulyus 3 veresnya 1940 roku podalshu rozrobku planu shidnogo pohodu v OKG bulo peredano vid Eriha Marksa do general majora Fridriha Paulyusa yakogo bulo priznacheno pershim ober kvartirmejsterom i zastupnikom nachalnika Generalnogo shtabu 29 zhovtnya 1940 roku robota nad planom v osnovnomu bula zavershena Vid Paulyusa Galderu bulo peredano pam yatnu zapisku stosovno operativnih principiv vedennya vijni proti Radyanskogo Soyuzu Zajmayuchis strategichnim planuvannyam Paulyus pripustiv sho sili SRSR rozgornuti proti Nimechchini stanovitimut priblizno 125 strileckih divizij 50 tankovih i mehanizovanih brigad Pributtya rezerviv Chervonoyi Armiyi viznachalosya nastupnim grafikom do tretogo misyacya vijni ochikuvalosya 30 40 rezervnih divizij do shostogo misyacya she 100 divizij Najbilsh prirodnim ta prioritetnim dlya Radyanskogo Soyuzu Paulyus nazvav nastup na pivdni z vihodom do rumunskih naftovih rodovish abo aviacijnimi udarami po nim Na pivnochi peredbachavsya vidstup radyanskih vijsk Dlya perevirki zaproponovanogo variantu Genshtabom OKG bulo provedeno seriyu pid kerivnictvom Paulyusa Na pershij 29 listopada 1940 roku zdijsnyuvalosya vtorgnennya nimeckih vijsk u prikordonnu smugu SRSR 3 grudnya progravavsya drugij etap nastup z metoyu zahoplennya rubezhu Minsk Kiyiv 7 grudnya rozglyadalisya mozhlivi diyi za cim rubezhem Kozhna vijskova gra zavershuvalas rozborom i pidvedennyam pidsumkiv utochnyuvalis rozpodil sil i operativni zavdannya z yednan obgovoryuvalis problemi bojovogo i materialno tehnichnogo zabezpechennya nastupayuchih vijsk U hodi cih igor vidrazu zh stalo yasno sho nayavnih sil Vermahtu nedostatno Osoblivo kritichna situaciya skladalasya z rezervom osobovogo skladu yakij narahovuvav lishe 400 tis osib Cya kilkist rezervistiv mogla pokrivati vtrati osobovogo skladu lishe protyagom troh misyaciv vid pochatku kampaniyi Faktichno vijnu z SRSR treba bulo vigravati pershim eshelonom vijsk Za svidchennyami generala A Filippi Genshtab OKG dijshov visnovku sho nimecki sili viyavlyatsya nedostatnimi yaksho ne vdastsya zavdati virishalnoyi porazki rosiyanam do liniyi Kiyiv Minsk Chudske ozero Dolya operaciyi mala buti virishena pid chas grandioznoyi prikordonnoyi bitvi na yaku spodivalis u Genshtabi Plan Otto Uzhe po zavershennyu drugoyi vijskovo shtabnoyi gri 5 grudnya 1940 roku na naradi u Gitlera Franc Galder dopovidav ostatochnij variant planu Generalnogo shtabu suhoputnih vijsk Dokument pid kodovoyu nazvoyu Plan Otto viznachav osnovni momenti majbutnoyi vijskovoyi operaciyi U hodi prikordonnih boyiv ne dopustiti vidhodu suprotivnika v glib teritoriyi Vijti na takij rubizh yakij bi viklyuchav provedennya povitryanih nalotiv na Nimechchinu Znishiti SRSR yak derzhavu Ne povinno bulo zalishatisya zhodnih politichnih utvoren zdatnih do vidrodzhennya Yak soyuzniki v kampaniyi mayut brati uchast Finlyandiya i Rumuniya Ugorshina ni Vijskam sho dislokuvalisya v Norvegiyi okupuvati radyanske Zapolyar ya ta vijti na uzberezhzhya Lodovitogo okeanu Pivdennij grupi armij povnistyu rozbiti radyanski vijska na zahid vid Dnipra Vidrizati Pribaltiku Gitler u cilomu pidtrimav plan Otto zauvazhivshi sho zahoplennya Moskvi ne maye buti pershochergovim Vijskovu operaciyu planuvalos provesti v kinci travnya Direktiva 21Zgidno z nakazom Gitlera v pershij polovini grudnya 1940 roku shtab operativnogo upravlinnya OKV rozpochav zvedennya usih isnuyuchih planiv shidnogo pohodu i pidgotovku vidpovidnoyi direktivi Verhovnogo golovnokomanduvacha Zagalnij zadum Osnovnim zadumom planu Barbarossa bulo provedennya shvidkoplinnoyi vijskovoyi kampaniyi na yevropejskij teritoriyi Radyanskogo Soyuzu Osnovni sili Chervonoyi Armiyi planuvalos znishiti za dopomogoyu glibokogo shvidkogo visuvannya tankovih kliniv Mozhlivosti vidstupu boyezdatnih radyanskih chastin v glib teritoriyi neobhidno bulo vchasno likvidovuvati Shvidko prosuvayuchis vijska Vermahtu mali vijti na liniyu z yakoyi radyanski vijskovo povitryani sili budut ne v zmozi zdijsnyuvati naloti na impersku teritoriyu Nimechchini Kincevoyu metoyu operaciyi bulo stvorennya zagorodzhuvalnogo bar yera proti azijskoyi chastini SRSR po liniyi Volga Arhangelsk t zv liniya A A Industrialnij rajon sho zalishavsya za Uralom mala paralizuvati aviaciya Soyuzniki Nimechchini ta yihni zavdannya U vijni proti Radyanskogo Soyuzu nimci rozrahovuvali na aktivnu uchast Rumuniyi i Finlyandiyi Zavdannya Rumuniyi polyagalo v pidtrimci nastupu pivdennogo flangu nimeckih vijsk Na pochatku operaciyi rumuni mali strimuvati radyanski vijska na dilyankah frontu de ne bude zadiyanij Vermaht a v podalshomu nesti dopomizhnu sluzhbu v tilovih rajonah Finlyandiya povinna bula prikrivati rozgortannya okremoyi nimeckoyi pivnichnoyi grupi vijsk 21 sha grupa yaka do pochatku operaciyi roztashovuvalas na teritoriyi Norvegiyi Finska armiya mala vesti bojovi diyi spilno z cimi vijskami Okrim togo Finlyandiya mala zahopiti pivostriv Hanko Krim vijskovoyi uchasti Rumuniyi ta Finlyandiyi plan peredbachav vikoristati shvedski zaliznichni i shosejni shlyahi Plan provedennya operaciyi Plan provedennya operaciyi Barbarossa Teatr voyennih dij umovno rozdilyavsya Prip yatskimi bolotami na pivnichnu j pivdennu chastini Napryamok golovnogo udaru buv pidgotovlenij pivnichnishe Prip yatskih bolit Tut zoseredzhuvalisya dvi grupi armij Pivdenna iz cih grup grupa armij Centr potuzhnimi tankovimi i motorizovanimi z yednannyami z rajonu Varshavi j pivnichnishe neyi mala rozdribniti sili Chervonoyi Armiyi v Bilorusi U takij sposib budut stvoreni peredumovi dlya vzayemodiyi z pivnichnoyu grupoyu armij grupa armij Pivnich sho nastupatime zi Shidnoyi Prussiyi v napryamku na Leningrad i znishit radyanski vijska v Pribaltici Lishe pislya vikonannya cogo zavdannya slid bulo zahopiti Leningrad i Kronshtadt Z oglyadu na te sho pislya vihodu nimeckih chastin do Leningrada radyanskij Baltijskij flot vtratit svij ostannij opornij punkt i vidpovidno boyezdatnist Plan operaciyi peredbachav unikati do cogo momentu velikih operacij na mori Najvazhlivishim zavdannyam 21 yi grupi na pochatku operaciyi zalishalas oborona Norvegiyi Potim ci sili povinni buli spilno iz finskimi vijskami vijti do Murmanskoyi zaliznici ta pripiniti postachannya Murmanskoyi oblasti suhoputnimi komunikaciyami Osnovnim silam finskoyi armiyi bulo postavleno zavdannya nastupom na zahid abo po obidva boki Ladozkogo ozera skuvati yakomoga bilshu kilkist radyanskih vijsk ta ovoloditi pivostrovom Hanko Zavdannyam grupi armij grupa armij Pivden sho diyatime pivdennishe Prip yatskih bolit bulo znishiti vijska Chervonoyi Armiyi na teritoriyi Ukrayini she do vidhodu yih do Dnipra Golovnij udar planuvalos zavdati z rajonu Lyublina v napryamku na Kiyiv Odnochasno rumunski vijska budut forsuvati richku Prut ta zdijsnyat otochennya radyanskih chastin Po zakinchenni boyiv pivdennishe j pivnichnishe Prip yatskih bolit u hodi peresliduvannya bulo zaplanovano na pivdni vchasno zajnyati vazhlivij u vijskovomu j ekonomichnomu vidnoshenni Doneckij basejn na pivnochi shvidko vijti do Moskvi Div takozhBitvi ta operaciyi nimecko radyanskoyi vijni Operaciya Tajfun Operaciya Blau Operaciya Mars Operaciya Edelvejs Operaciya Zirka PrimitkiV nimeckih dokumentah vistupah Gitlera ta memuarah voyenachalnikiv chasto vikoristovuvalas nazva Russland Rosiya yaka ototozhnyuvalas z ponyattyam SRSR radyanski vijska takozh yak pravilo bulo nazvano rosijskimi Manshtejn E Uteryanye pobedy Glava 7 Mezhdu dvumya kampaniyami Zapis vid 22 lipnya 1940 roku z shodennika F Galdera Provedennya desantu vidayetsya fyureru velmi rizikovanim Vtorgnennya lishe v tomu vipadku koli ne bude znajdeno niyakih inshih shlyahiv pokinchiti z Angliyeyu Galder F Voennyj dnevnik Ezhednevnye zapisi nachalnika Generalnogo shtaba Suhoputnyh vojsk 1939 1942 gg Vehvilyajnen Olli 2010 Finlyandiya v Drugij svitovij vijni mizh Nimechchinoyu i Rosiyeyu Ukrayinska Tempora s 107 Bezymenskij L A Gitler i Stalin pered shvatkoj Glava dvadcat tretya Direktiva 21 Skorochenij tekst operativnogo proektu Ost general majora Marksa nedostupne posilannya z chervnya 2019 Glanc D Koloss poverzhennyj Krasnaya Armiya v 1941 godu Prilozhenie V Vzlyad protivnika analiticheskie vykladki nemeckoj razvedki nakanune vojny Dijsna chiselnist radyanskih suhoputnih vijsk stanovila 152 strilecki diviziyi 26 kavalerijskih divizij i 9 mehanizovanih korpusiv z dvoma tankovimi i odniyeyu motostrileckoyu diviziyeyu v kozhnomu Hocha v plani Lossberga yavno ne nazvano zhodnoyi organizaciyi yaka b mala organizuvati vnutrishni politichni trudnoshi ochevidno jdetsya zokrema j pro OUN Dashichev V I Bankrotstvo strategii germanskogo fashizma Istoricheskie ocherki Dokumenty i materialy Tom 2 Agressiya protiv SSSR Padenie Tretej imperii 1941 1945 gg S 65 DzherelaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Category Fall BarbarossaSkorochenij tekst operativnogo proektu Ost general majora Marksa nedostupne posilannya z chervnya 2019 Direktiva 21 Plan Barbarossa nim ros angl Galder F Voennyj dnevnik Ezhednevnye zapisi nachalnika Generalnogo shtaba Suhoputnyh vojsk 1939 1942 gg M Voenizdat 1968 1971 ros Manshtejn E Uteryannye pobedy Sost S Pereslegin R Ismailov M AST 1999 896 s Voenno istoricheskaya biblioteka ISBN 9785170332601 ros LiteraturaI S Pokrovska Barbarossa plan Ukrayinska diplomatichna enciklopediya U 2 h t Redkol L V Guberskij golova ta in K Znannya Ukrayini 2004 T 1 760s ISBN 966 316 039 X Bezymenskij L A Gitler i Stalin pered shvatkoj M Veche 2000 512 s ros Glanc D M Koloss poverzhennyj Krasnaya Armiya v 1941 godu M Yauza Eksmo 2008 544 s Velikaya Otechestvennaya Cena Pobedy ISBN 978 5 699 27781 0 ros Dashichev V I Bankrotstvo strategii germanskogo fashizma Istoricheskie ocherki Dokumenty i materialy Tom 2 Agressiya protiv SSSR Padenie Tretej imperii 1941 1945 gg M Nauka 1973 ros Zhilin P A Kak fashistskaya Germaniya gotovila napadenie na Sovetskij Soyuz M Mysl 1965 ros Upushennyj shans Stalina Sovetskij Soyuz i borba za Evropu 1939 1941 Dokumenty fakty suzhdeniya M Veche 2000 ros Filippi A Pripyatskaya problema Ocherk operativnogo znacheniya Pripyatskoj oblasti dlya voennoj kampanii 1941 goda Perevod s nemeckogo L S Azarha Pod redakciej i s predisloviem general lejtenanta V G Poznyaka M Izdatelstvo Inostrannoj literatury 1959 167 s ros Fugate B Operation Barbarossa Strategy And Tactics On The Eastern Front 1941 Novato Presidio Press 1984 angl Posilannya Barbarossa plan Vebsajt Velikoyi ukrayinskoyi enciklopediyi ukr V S Koval BARBAROSSA plan Enciklopediya istoriyi Ukrayini u 10 t redkol V A Smolij golova ta in Institut istoriyi Ukrayini NAN Ukrayini K Naukova dumka 2003 T 1 A V S 185 ISBN 966 00 0734 5 Leonid Porickij Hto rozrobiv plan Barbarossa Dzerkalo tizhnya 24 348 23 29 chervnya 2001 Podrobnosti razrabotki plana Barbarossa nedostupne posilannya z lipnya 2019 ros R A Ismailov Operaciya Barbarossa krizis Mirovoj Vojny