Фріц Е́ріх Георг Едуард фон Манште́йн, власне Манштайн (нім. Fritz Erich Georg Eduard von Manstein; 24 листопада 1887, Берлін, Німецька імперія — 10 червня 1973, Іршенгаузен, Баварія, ФРН) — німецький воєначальник часів Третього Рейху, військовий теоретик, командувач сухопутних військ, генерал-фельдмаршал (1942) Вермахту. Був одним із найвідоміших та найкращих командувачів Вермахту. Вважався майстром маневренного ведення війни та стратегом бліцкригу. Кавалер трьох Лицарських хрестів Залізного хреста (1940, 1943, 1944), двох Залізних хрестів (1914, 1915) та Кримського щита (1942).
Еріх фон Манштейн | |
---|---|
Erich von Manstein | |
![]() | |
Ім'я при народженні | Фріц Еріх Георг Едуард фон Левінскі |
Народження | 24 листопада 1887![]() |
Смерть | 10 червня 1973 (85 років) інсульт |
Поховання | |
52°54′08″ пн. ш. 9°45′25″ сх. д. / 52.90222° пн. ш. 9.75694° сх. д.Координати: 52°54′08″ пн. ш. 9°45′25″ сх. д. / 52.90222° пн. ш. 9.75694° сх. д. | |
Країна | ![]() ![]() ![]() ![]() |
Приналежність | ![]() |
Вид збройних сил | ![]() |
Рід військ | піхота механізовані війська |
Освіта | Кадетський корпус Плена Прусська військова академія |
Роки служби | 1906–1944 |
Звання | ![]() |
Командування | 18-та піхотна дивізія 38-й армійський корпус 56-й моторизований корпус 11-та армія Група армій «Дон» Група армій «Південь» |
Війни / битви | Перша світова війна • Західний фронт • Східний фронт Друга світова війна • Польська кампанія • Французька кампанія • Німецько-радянська війна • Битва за Севастополь • Операція «Барбаросса» • Десантна операція в Керчі • Блокада Ленінграда • Сталінградська битва • Третя битва за Харків • Курська битва • Битва за Дніпро |
Інше | Автор мемуарів: «Втрачені перемоги» |
Автограф | ![]() |
Нагороди | |
|
Народившись у родині пруського генерала, Манштейн приєднався до армії у 1906 та брав участь в обох Західному та Східних фронтах під час Першої світової війни. Під кінець війни, він дослужився до звання капітана та займався відбудовою німецької армії під час міжвоєнному періоду. З самого початку Другої світової війни під час польської кампанії займав посаду начальника штабу групи армій "Південь" під командуванням генерал-полковника Герда фон Рундштедта. Один з головних архітекторів перемоги над Францією: автор Плану «Гельб» — ідеї наступу німецьких військ через Арденни (гірський масив на південь Бельгії) мимо французьких лінії укріплень "Мажино". Будучи у званні генерала, він брав участь у німецько-радянській війні та відзначився в битві за Севастополь (1941—1942), в Керченсько-Феодосійській десантній операції та в блокаді Ленінграда. Керував операцією «Вінтергевіттер» з метою виведення з оточення 6-ї армії Фрідріха Паулюса в районі Сталінграду під час битви за нього, яка закінчилась невдачею. Його наступні військові досягнення проявились під час Третьої битви за Харків, де він командував групою армій "Південь", та Курської битви, де він керував наступом німців під Курськом в операція "Цитадель". Після цього він керував німецькими військами, які тримали оборону під час Битви за Дніпро, яке також закінчилось поразкою. Під час перебування на терені СРСР, зокрема в Україні, Манштейн відзначився виданням жорстоких наказів щодо військовополонених і цивільного населення, зокрема євреїв, ініціюванням широкого застосування тактики "випаленої землі".
Отримав високу оцінку зі сторони керівництва за переможні битви за Перекопський перешийок, Керч, Севастополь, Харків. У березні 1944 через певні невдачі на фронті та за невиконання наказу Адольфа Гітлера був відсторонений від служби. У серпні 1945 був захоплений британськими військовими до в'язниці. Через рік був поставлений перед Нюрберзьким трибуналом, де він продемонстрував лист, який допоміг створити , про те що німецькі військові не були причетні до жахіть Голокосту. В 1949 році за вироком суду у Гамбурзі, Манштейн мав відсидіти 18 років за військові злочини, погане ставлення до військовополонених та неспроможність захисту цивільних під час військових операцій. Згодом термін ув'язнення був скорочений до 12 років, з яких він відсидів чотири. У 1953 році звільнений за станом здоров'я. Працював військовим радником уряду Західної Німеччини по відбудуванню військових сил. Він встигнув написати мемуари «Verlorene Siege» («Втрачені перемоги») та «Aus einem Soldatenleben» («З життя солдата»), які неодноразово перевидавалися багатьма мовами, перш ніж померти в 1973 у віці 85 років.
Біографія
Ранні роки, сім'я
Фріц Еріх Георг Едуард фон Левінскі народився 24 листопада 1887 року в Берліні в сім'ї прусських аристократів генерала артилерії Едуарда фон Левінскі (1829–1906) та Гелени фон Шперлінг (1847–1910). Родина його батька частково мала кашубські шляхетські корені з гербу Брохвич.
Еріх став десятою дитиною в сім'ї. Молодша сестра матері Гедвіга фон Шперлінг (1852–1925), одружена з генерал-лейтенантом Георгом фон Манштейном (1844–1913), не могла мати дітей. Через це між сестрами існувала домовленість, що десята дитина фон Левінскі буде віддана для всиновлення сім'ї сестри матері. Коли народився Еріх, генерал Левінські послав Манштейнові телеграму:
«У вас хлопчик. Мати і дитина почувають себе добре. Вітаю.»
Таким чином немовля всиновив його дядько Георг фон Манштейн, від якого Еріх і отримав своє друге прізвище, яке прославив у військовій історії. Вони також вязли під опіку його двоюрідну сестру Марту.
Манштейни були давньою військовою династією. Не лише обидва батьки Еріха фон Манштейна, біологічний і названий, були прусськими генералами, але й брат його матері, й обидва його діди також були прусськими генералами (один з них, , був командиром корпусу у франко-прусській війни 1870—1871). Крім того, він також був племінником Пауля фон Гінденбурга, майбутнього генерал-фельдмаршала та президента Німеччини, чия дружина Гертруда була сестрою Гедвіги та Елен.
16 предків по прямій генеалогічній лінії Манштейна були генералами пруссько-німецької, а дехто також царсько-російської служби. Таким чином, його кар'єра в прусській армії була забезпечена від самого народження.
Освіта
Спочатку, з 1894 по 1899, юний Еріх фон Манштейн навчався в ліцеї в Страсбурзі, на території, яка була приєднана до Німецької імперії після Франко-прусської війни 1870—1871. Згодом, з 1900 по 1906, він продовжив навчання в кадетському корпусі в та Плені, після закінчення якого він був зарахований юнкером до 3-го гвардійського полку в Берліні. У січні 1907 році Еріх фон Манштейн отримав перше офіцерське звання. Згодом командування оцінило талановитого офіцера і в жовтні 1913 року направило його на навчання до Академії генерального штабу, яку він закінчив з відзнакою. Закінчення навчання в академії збіглося з початком Першої світової війни.
Перша світова війна
У 1914 році Манштейн був призначений ад'ютантом 2-го гвардійського резервного піхотного полку й направлений на фронт в Бельгію, де разом зі своїм полком бився на Західному фронті. Вже через місяць цей полк був перекинутий до Східної Пруссії на допомогу 7-й армії під командуванням дядька Манштейна Пауля фон Гінденбурга. Після розгрому 2-ї російської армії генерала Самсонова О. В. полк Манштейна перевели в Південну Польщу, де в листопаді 1914 року Манштейн отримав важке поранення. Зі шпиталю Еріх фон Манштейн вийшов тільки в травні 1915 року і, як офіцер Генштабу, був направлений спочатку до штабу 1-ї армії генерала фон Фабека, а згодом до штабу 2-ї армії генерала фон Бюлова.
Влітку 1915 року Еріх фон Манштейн отримав нове призначення до штабу 12-ї армії, що діяла в північній Польщі. Там він брав участь у вдалому наступі, котрий закінчився опануванням німцями Варшави та Берестя. Манштейн знову став свідком поразки російських армій. З осені 1915-го і до весни 1916-го він на балканському напрямку, під командуванням фельдмаршала фон Макензена. І знову Манштейн став свідком перемоги німецької зброї. 3-тя австро-угорська (фон Кевессаза) та 11-та німецька (фон Гальвиц) армії з жовтня по грудень розгромили Сербію й окупували її.
Літом 1916 року Еріх фон Манштейн брав участь у битві під Верденом, де німецькі війська безуспішно намагалися перехопити ініціативу. В цій битві він був знову поранений.
Восени 1917 року фон Манштейн, отримав звання гауптмана та був призначений начальником оперативного відділу штабу 4-ї кавалерійської дивізії на Східному фронті. Через півроку він стає начальником оперативного відділу штабу 213-ї піхотної дивізії, в складі якої воював на Західному фронті до кінця війни.
За бойові заслуги в Першу світову війну Еріх фон Манштейн нагороджений Залізними хрестами 2-го (у жовтні 1914) та 1-го (у листопаді 1915) ступенів, а також прусським Лицарським хрестом дому Гогенцоллернів з мечами (1918).
Військова кар'єра
- 6 березня 1906 — фенрих
- 21 січня 1907 — лейтенант
- 19 червня 1914 — оберлейтенант
- 24 липня 1915 — гауптман
- лютий 1928 — майор
- 1 квітня 1931 — оберстлейтенант
- 1 грудня 1933 — оберст
- 1 жовтня 1936 — генерал-майор
- 1 квітня 1938 — генерал-лейтенант
- 1 червня 1940 — генерал від інфантерії
- 7 березня 1942 — генерал-полковник
- 1 липня 1942 — генерал-фельдмаршал
Міжвоєнний період
У 1918 році він був направлений офіцером штабу «Південь» у Прикордонні війська в Бреслау і служив там до 1919 року. Згодом його зарахували в Рейхсвер й в подальшому Еріх фон Манштейн брав участь в післявоєнному створені збройних сил Німеччини.
10 червня 1920 року фон Манштейн одружується з дочкою сілезького поміщика Юттою Сибілою фон Лоеш (1900–1966). У шлюбі у них було троє дітей: дочка Гізела (нар. 1921) (майбутня дружина бригадного генерала Бундесверу Еделя-Генріха Лінгенталя), і двоє синів, Геро (нар. 31 грудня 1922) і Рюдігер (нар. 1929). Старший син Геро, який служив лейтенантом 51-го панцер-гренадерського полку 18-ї піхотної дивізії Вермахту, загинув на полі бою в північному секторі Східного фронту 29 жовтня 1942.
У 1920 році фон Манштейн отримав посаду командира роти. Лише в лютому 1928 року він отримав чергове військове звання майор. Наприкінці 1920-х років Еріх фон Манштейн відвідав багато Європейських країн, ознайомившись зі станом справ у збройних силах цих країн та здобувши багатий досвід.
В листопаді 1931 року фон Манштейн у складі делегацій офіцерів Рейхсверу брав участь в переговорах з маршалами Тухачевским та Ворошиловим, які проходили в Москві. На цих переговорах німецькі і радянські офіцери обговорювали плани співробітництва. Після переговорів Манштейн пройшов перепідготовку в Московському та Ленінградському військових округах.
Через півроку після приходу Гітлера до влади Еріх фон Манштейн став командиром батальйону в 4-му піхотному полку в Кольберзі й незабаром отримав звання оберста. З 1 лютого 1934 року він став начальником штабу 3-ї піхотної дивізії та одночасно 3-го військового округу (Берлін). Манштейн виступав проти дискримінації військовослужбовців-євреїв, однак завдяки заступництву голови Військового міністерства генерал-полковника фон Фріча жодних заходів до нього вжито не було й Манштейн протягом кількох років продовжував своє швидке просування по службовій драбині. Вже з липня 35-го року Манштейн — начальник Оперативного управління Генерального штабу сухопутних сил. У жовтні 36-го він підвищений в генерал-майора і отримав посаду першого обер-квартирмейстера (першого заступника начальника) Генерального штабу. Тодішні керівники німецького Генштабу — Людвіг фон Бек і барон Вернер фон Фріч — були досить незалежними військовими, не допускали втручання політики в їх професійну діяльність.
Під час «генеральської чистки» (лютий 1938 року) цей незгідливий генералітет був знятий зі своїх посад. Разом з відставкою генерал-полковника фон Фріча, що був вимушений залишити військову посаду після несправедливого скандального звинувачення, позбувся посади й Манштейн, який через свій демарш у 1934 році за «єврейським питанням» опинився в «чорному списку» Гітлера. Проте звільнити його з армії військове керівництво Вермахту тоді не наважилося — Манштейн мав репутацію одного з найталановитіших генштабістів німецької армії. Тому щодо нього вирішили обмежитися «почесним засланням» й він був переведений у Легницю у Нижній Сілезії на посаду командира 18-ї піхотної дивізії.
Але Німеччині потрібні були досвідчені офіцери, і Манштейн знову став підніматись по службі, отримуючи нові призначення. Під час окупації Судетської області та Чехословаччини фон Манштейн був на посаді начальника штабу 12-ї армії фон Лееба.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhrTDFCdmJHRnVaREU1TXpsZlIyVnliV0Z1VUd4aGJrMWhjQzVxY0djdk1qQXdjSGd0VUc5c1lXNWtNVGt6T1Y5SFpYSnRZVzVRYkdGdVRXRndMbXB3Wnc9PS5qcGc=.jpg)
Друга світова війна
Польська кампанія
18 серпня 1939, в рамках підготовки плану операції «Вайс» — німецького вторгнення в Польщу — генерал-лейтенант фон Манштейн був призначений начальником штабу групи армій «Південь» під командуванням Гердта фон Рундштедта. Ця група армій була зосереджена на території німецької Сілезії та окупованої Словаччини й повинна була діяти на південному напрямку, проти армій «Лодзь», «Краків» та «Карпати».
Разом з начальником оперативного управління групи армій оберстом Гюнтером Блюментріттом він особисто брав участь у розробці оперативного плану операції вторгнення. Розглянувши задум операції фон Рундштедт безумовно прийняв пропозицію Манштейна, яка передбачала з метою вирішального прориву, що мав привести до оточення основних сил Війська Польського західніше від Вісли, зосередити більшість танкових з'єднань групи армій у 10-й армії Вальтера фон Райхенау. За планом Манштейна, дві інші армії зі складу групи армій «Південь», 14-та армія Вільгельма фон Ліста, що діяла південніше, і 8-ма армія Йоганнеса Бласковіца на лівому фланзі, мали забезпечити флангову підтримку для броньованого кулака Райхенау аж до Варшави, столиці Польщі. У приватному порядку фон Манштейн дуже прохолодно висловлювався про саму ідею Польської кампанії, вважаючи, що було б краще залишити Польщу, як проміжний буфер між Німеччиною та Радянським Союзом. Також його стурбованість викликалася тим, що у випадку початку кампанії в Польщі, союзники зможуть атакувати через «Західний вал», й таким чином, Німеччина неминуче постане перед фактом ведення війни на два фронти.
22 серпня 1939 викликав Манштейна та інших командирів на конференсію, де наполягав на фізичному знищинні поляків. Манштейну та іншим генералами Верхамту пізніше стало відомо про політику Рейху, оскільки вони отримували звіти про діяльність Айнзатцгруп та ескадронів смерті СС, яким було доручено слідувати за армією до Польщі для вбивства інтелігенції та інших цивільних осіб. Ці загони також завдання перевозити євреїв та інших осіб до гетто та нацистських концентраційних таборів. Манштейн пізніше понесе відповідальність за військові злочини пов'язані з євреями та смертями цивільних у секторах під його контролем, в знущаннях та смертях військовополоненних.
1 вересня 1939 року частини Вермахту перейшли польський кордон, а через два дні Англія та Франція оголосили Німеччині війну; розпочалася друга в 20-му столітті світова війна.
Розпочате 1 вересня 1939 року вторгнення почалося успішно. У смузі відповідальності групи армій «Південь», танкові частини 10-ї армії стрімко переслідували польські війська, що відступали, не даючи їм часу та можливості перейти до оборони. 8-й армії вдалося завадили концентрації розпорошених польських військ в районі Лодзі, Радома і Познані від злиття в єдину силу. Відхиляючись від первісного плану, який передбачав просування прямо на Віслу, а потім наступу на північ на Варшаву, фон Манштейн переконав фон Рундштедта спочатку оточити польські частини в районі Радома та знищити їх. План вдався, війська групи армій «Південь» вдало здійснили оточення польського Лодзинського угруповання. Тим часом 8-ма німецька армія була атакована з півночі, тому елементи 4-ї, 8-ї та 10-ї армій були швидко передислоковані за допомогою повітряної підтримки в імпровізованій спробі відрізати будь-який польський прорив назад до Варшави. Гнучкість та спритність німецьких військ призвели до розгрому дев'яти польських піхотних дивізій та інших підрозділів в результаті битви на Бзурі (8-19 вересня), найбільшої військової операції до цих пір. По суті, це був перший «котел» Другої світової війни; більша частина польського війська на південному напрямку від Варшави була оточена та капітулювала 6 жовтня.
За успіхи в проведенні блискавичної операції Еріх фон Манштейн отримав планки до Залізних хрестів 2-го та 1-го ступеня (повторні нагородження).
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODRMemhpTHpFNU5EQXRSbUZzYkY5SFpXeGlMbXB3Wnk4eU1EQndlQzB4T1RRd0xVWmhiR3hmUjJWc1lpNXFjR2M9LmpwZw==.jpg)
Французька кампанія
27 вересня 1939 року Варшава офіційно капітулювала, хоча окремі осередки опору ще залишалися. Того ж дня Гітлер зібрав у Рейхсканцелярії всіх командувачів групами армій і вище керівництво Вермахту і оголосив про свій намір атакувати Францію через територію Бельгії та Нідерландів. Генералітет намагався переконати Гітлера не робити цього, але він стояв на своєму. Фюрер наказав Верховному командуванню на чолі з начальником штабу ОКВ генералом Францом Гальдером, розробити план дій на заході проти Франції та Нижніх країн. Генеральний штаб запропонував різні варіанти плану операції, з якими були ознайомлені керівники груп армій, що мали діяти на Західному фронті. Дата нападу багато разів переносилася, а плани коректувалися. Тодійшнй головнокомандувач Сухопутних військ Вермахту Вальтер фон Браухіч разом з іншими членами ОКВ розробив план нападу на Францію у початку жовтня. Як і План Шліффена у Першій світовій війні, війська мали пройти через Нідерланди та Бельгію, однак сам Адольф Гітлер не був задоволений цим планом.
До кінця жовтня велика частина німецької армії була передислокована на захід, для підготовки війни проти Франції. Фон Манштейн був залишений начальником штабу групи армій «А» під командуванням фон Рундштедта, що зосереджувалася в західній Німеччині, навпроти Арденн. Як і переважна більшість молодих генералів зі складу сухопутних військ, що була ознайомлена із задумом плану «Ґельб», Манштейн критикував його за негнучкість, шаблонні підходи до досягнення стратегічних цілей операції та повне ігнорування ударних можливостей танкових та моторизованих військ. Він прямо вказував, що цей план є попросту шаблонним повторенням плану Шліффена, з напрямком головного удару німецьких військ через Бельгію, тобто такий запланований варіант дій, якого союзникам слід було очікувати, оскільки вони вже зосередили потужні сили в цьому районі. За власною ініціативою фон Манштейн розробляє власний план розгрому Франції. Сама ідея плану, запропонованого ним, не була новою, й до нього розглядалася в штабі ОКГ, більше того, він встиг промайнути ще в знаменитому «плані Шліффена». Старий фельдмаршал припускав можливість вторгнення французів у Бельгію, але в 1914-му році це уявлялося швидше екзотикою. Однак Шліффен передбачив і це.
У жовтні 1939 року фон Рундштедт і фон Манштейн звернулися до штабу Головного командування сухопутних військ із запропонованим планом. За цим планом передбачалося спочатку заманити противника на територію Бельгії і Голландії, а потім відрізати ударом через Арденни. При цьому він пропонував створити на напрямку головного удару потужне танкове угруповання.
Втручання Манштейна в оперативно-стратегічне планування головнокомандувача сухопутними військами та Генерального штабу викликало бурхливу реакцію з боку останніх. Дратівливість ситуації була в тому, що начальник штабу групи армій через голови своїх начальників безпосередньо втручався в компетенцію керівництва ОКГ (командування сухопутних сил). Його план був з ходу відхилений, а Браухіч і Гальдер, що вважали такий варіант кампанії проти Франції повною авантюрою, добилися зміщення Манштейна з займаної посади. Манштейн був знятий з посади й у лютому 1940 року переведений командувачем 38-го армійського корпусу, що тільки-но формувався в Штеттіні. Правда, формально, це було підвищенням.
Й тут вперше у Манштейна проявляється риса характеру, яка врешті-решт приведе його до відставки. Він не зупиняється на тому, що його попросту посунули вбік, він наполегливо шле листи до ОКГ, а коли керівництво відхиляє його пропозицію, знаходить інший шлях до реалізації плану.
17 лютого 1940 відбулося представляння фюреру новопризначених корпусних командувачів. Під час цієї зустрічі Манштейн наважився доповісти Гітлеру свій проект плану, який створював разом з Гайнцом Вільгельмом Гудеріаном. За планом генерала Німеччина вводить сильну армійську групу на територію Бельгії, як у Першу Світову війну. Союзники, також пам'ятаючи досвід Першої світової, щоб не допустити розгрому бельгійців і для недопущення на французьку територію німецьких військ, входять основними силами до Бельгії. Тоді інше німецьке угруповання, насичене танковими і моторизованими з'єднаннями, завдає якнайпотужнішого удару через лісисті пагорби Арденн, де ніхто не чекатиме на них, встановлює плацдарми по річці Маас, й далі стрімким кидком виходить до Ла-Маншу, тим самим відрізаючи союзні армії, що увійшли до Бельгії. Більш того, фон Манштейн запропонував скористатися тим, що за його планом німецькі війська обходять славнозвісну «лінію Мажино» й опиняються значніше південніше в глибині французької території, створюючи передумови для подальшого наступу по всій Франції. Гітлер не тільки вислухав, але й схвалив зухвалий, але вивірений манштейнівській план.
Манштейн пропустив початок Західної кампанії, яка розпочалася 10 травня 1940 року, оскільки в цей час займався формуванням 38-го армійського корпусу, попутно спостерігаючи, як інші втілюють у життя його план. Але він ще встиг повоювати у Франції, вже після розгрому союзників, після блискучої реалізації його варіанту плану «Ґельб», над яким він, спільно з фон Рунштедтом та Гудеріаном, працював.
16 травня 1940 року 38-й армійський корпус фон Манштейна, передислокований на Західний фронт для підготовки до операції за планом «Рот», увійшов до складу 4-ї армії генерал-полковника Гюнтера фон Клюге. 5 червня 1940 року генерал повів свій армійський корпус у бій біля річки Сомми.
9 червня корпус першим вийшов до Сени і захопив плацдарм на південному березі. Німці вели цей наступ аж до 22 червня, до підписання Комп'єнського перемир'я. Корпус Манштейна просунувся далі за всіх, до містечка Шатійон за Луарою, що становило більш ніж 500 км від початкової точки наступу.
1 червня 1940 року за заслуги у Французькій кампанії фон Манштейн був нагороджений Лицарським хрестом і отримав чин генерала від інфантерії.
Після розгрому Франції корпус Манштейна був залишений там у складі окупаційних військ і переформований — кілька дивізій його корпусу мали стати моторизованими, а потім перекинутий на узбережжя Ла-Маншу для підготовки до операції вторгнення в Англію. Але вторгнення незабаром відміняють, й у лютому 1941 року Манштейн призначений командиром 56-го моторизованого корпусу (8-ма тд, 3-тя мд, 3-тя мд СС і 290-та пд).
Битва з Британією
Манштейн був ідейником німецького вторгнення до Великої Британії. Він вважав цю операцію ризикованою, але необхідною для тактичної переваги. Ранні дослідження різних штабних офіцерів визначили, що перевага в повітрі була необхідною умовою запланованого вторгнення. Його корпус повинен був бути відправлений через Ла-Манш з Булоні в як один з чотирьох підрозділів, призначених для першої хвилі, та висадитись на території Великої Британії, але оскільки Люфтваффе не вдалося подолати Повітряні сили Великої Британії під час битви за Британію, операція «Зеєльове» була скасована за наказом Гітлера. Військові сили Німечинни та її союзників були зібрані для майбутньої операції "Барбаросса". Решту року Манштейн, мало чим займаючись, проводив час у Парижі та вдома.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODFMelV3TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFd01Va3RNakE1TFRBd09EWXRNVElsTWtOZlVuVnpjMnhoYm1RdFRtOXlaQ1V5UTE5RmNtbGphRjkyYjI1ZlRXRnVjM1JsYVc0bE1rTmZRbkpoYm1SbGJtSmxjbWRsY2k1cWNHY3ZNakF3Y0hndFFuVnVaR1Z6WVhKamFHbDJYMEpwYkdSZk1UQXhTUzB5TURrdE1EQTROaTB4TWlVeVExOVNkWE56YkdGdVpDMU9iM0prSlRKRFgwVnlhV05vWDNadmJsOU5ZVzV6ZEdWcGJpVXlRMTlDY21GdVpHVnVZbVZ5WjJWeUxtcHdadz09LmpwZw==.jpg)
Східний фронт
Операція «Барбаросса»
З підготовкою війни проти Радянського Союзу 56-й моторизований корпус фон Манштейна увійшов до складу 4-ї танкової групи генерал-полковника Еріха Гепнера групи армій «Північ» (генерал-фельдмаршал Вільгельм Ріттер фон Лееб).
З ранку 22 червня 1941 56-й моторизований корпус, маючи у своєму складі 8-му танкову, 3-тю моторизовану та 290-ту піхотну дивізії вступив у бій з радянськими прикордонними військами. Бойовий шлях корпусу Манштейна на Східному фронті почався блискуче — його корпус з району на північ від Мемеля наступав у напрямку на Каунас і Даугавпілс. Вже в перший день війни він просунувся на 56 км, а до кінця другого дня війни частини корпусу відірвались від німецько-радянського кордону вже на 170 км. Із самого початку вторгнення німецьких військ на територію Радянського Союзу фон Манштейн діяв вміло й стрімко. За 5 днів його моторизований корпус зробивши кидок на 250 км, захопив плацдарм на Західній Двіні в районі Даугавпілса, куди 8-ма танкова дивізія увірвалася вже 26 червня.
Потім був новий кидок до озера Ільмень. Але там, у районі Солець (14-18 липня 1941 року) корпус Манштейна потрапив під контрудар радянських військ і зазнав поразки. 14 липня радянська 11-та армія завдала контрудару по військах групи армій «Північ», що увірвалися далеко вперед, й 8-ма танкова дивізія корпусу Манштейна опинилась в оточенні. Втім, вона вийшла звідти, навіть зберігши основну частину озброєння.
19 липня Манштейн отримав наказ наступати на Ленінград. У розпорядження Манштейна прибули поліцейська й «Тотенкопф» дивізії СС. Наступ на Ленінград корпус почав 10 серпня, але вже через кілька днів 38-ма радянська армія атакувала 16-ту польову армію Вермахту на південь від озера Ільмень. Манштейну довелося розвернути свої частини, щоб організувати контрудар. 22 серпня Еріх фон Манштейн досяг річки Ловать. До вересня корпус просувався до Ленінграда, хоча, за визнанням свого командира, не так швидко, як хотілося. У подальшому Манштейн успішно діяв у районі Дем'янська, а також у смузі між озерами Ільмень і Чудським, відбиваючи контрудари радянських військ.
Кримська операція. Битва за Севастополь
13 вересня 1941 року Еріха фон Манштейна призначено замість загиблого генерала фон Шоберта командувачем 11-ю армією (30-й, 54-й ак, 49-й гк та моторизована бригада «Ляйбштандарт СС Адольф Гітлер»), що наступала на кримському напрямку. Крім того, в оперативне підпорядкування фон Манштейна перейшла 3-тя румунська армія. Перед 11-ю армією було поставлено відразу два завдання — просування на Ростов-на-Дону і захоплення Криму.
Але Манштейн уже встиг зрозуміти, що Червона армія зовсім не повністю знищена в прикордонних битвах й йому вдалося переконати командування в необхідності зосередження всіх сил своєї армії на штурмі Криму. Наприкінці жовтня 1941 війська, очолювані Манштейном, прорвали оборону радянських військ на Перекопському перешийку і увірвалися на півострів. Радянські війська, що знаходилися там, були розгромлені, втративши тільки полоненими до 100 тис. чоловіків, але захопити з ходу Севастополь Манштейну не вдалося. Водночас війська лівого флангу 11-ї армії у взаємодії з 1-ю танковою армією генерала Е. фон Кляйста розгромили на північному заході від Бердянська радянські 9-ту і 18-ту армії. Тут німецькі війська взяли в полон загалом 65 тис. радянських військових, захопили або знищили понад 200 танків і близько 700 гармат.
На 17 листопада в руках Червоної армії в Криму залишався лише Севастополь. У середині грудня німецька 11-та армія зробила наступну спробу опанувати місто. 26 грудня 1941 у відповідь командування Кавказького фронту розпочали висадку десантів в районі Феодосії і в Керчі. Основна частина військ 46-ї піхотної дивізії під командуванням генерала Ганса фон Шпонека поспішно відступила з Керченського півострову, втративши більшу частину своєї важкої техніки та майна. Лише відмова фон Манштейна від подальшого штурму радянської військово-морської бази та перекидання значної частини своїх сил на схід з метою ліквідації радянського плацдарму запобігли краху в східній частині Криму. Але дві радянські армії, захопивши Керченський півострів, цим і обмежилися. До травня 1942 на півострові встановилося відносне затишшя.
8 травня 1942 року, перегрупувавши сили, Манштейн завдав контрудару по радянських позиціях на Керченському півострові й здобув нову велику перемогу, вщент розгромивши війська радянського Кримського фронту (44-та, 47-ма і 51-ша радянські армії). Через три дні частки 11-ї армії відбили Феодосію і повністю знищили радянський десант, висаджений в Судаку. Радянські війська втратили в Криму близько 170 тис. осіб тільки полоненими, понад 250 танків і до 1100 гармат. Втрати німців склали 3 397 чоловіків (600 загиблих) та 8 танків. За уміле керівництво 11-ю армією Гітлер надав Манштейну звання генерал-полковника.
Тим часом, облога Севастополя військами Манштейна тривала вже понад 8 місяців. 7 червня 1942 року він розпочав останній штурм Севастополя. 54-й і 30-й армійські корпуси за підтримки артилерії і авіації атакували захисників фортеці. За розпорядженням Манштейна при обстрілі Севастополя активно використовувалася важка облогова артилерія та трофейна радянська зброя, захоплена 11-ю армією в попередніх боях. 29 червня почався останній етап штурму Севастополя. Манштейн наказав не входити своїм військам до міста, а VIII авіакорпусу підсилити бомбардування фортеці.
1 липня знекровлені радянські частини, залишки Приморської армії, що обороняла Севастополь, позбавлені вищого командування, що залишило власні війська, покинули місто і з боями почали відходити на захід до мису Херсонес, де чинили опір ще 3 дні, а окремі підрозділи оборонялися ще до 13 липня.
Німецький генерал Курт фон Тіппельскірх заявив про захоплення на мисі Херсонес 100 тис. полонених, 622 гармат, 26 танків і 141 літака, проте радянські історики вважають, що число полонених не перевищувало 78 230 чоловіків, а захоплення авіаційної техніки не було: літаки які залишалися в строю на момент 3-го штурму були частково передислоковані на Кавказ, частково скинуті в море й затоплені. У період з 1 по 10 липня 1942 року з Севастополя всіма видами транспортних засобів було евакуйовано лише 1726 солдатів Севастопольського оборонного району, інші захисники міста або загинули, або потрапили в полон.
1 липня 1942 року за взяття Севастополя командувач 11-ю армією Еріх фон Манштейн отримав звання генерал-фельдмаршала, а весь особовий склад армії — спеціальний нарукавний знак «Кримський щит».
Блокада Ленінграда, Сталінградська битва
Після завоювання Криму 11-та армія була перекинута до складу групи армій «Північ» для вирішального удару по Ленінграду.
Доручивши Манштейну загальне керівництво бойовими діями німецьких військ під Ленінградом, Гітлер не сумнівався, що переможець Севастополя підкорить і Ленінград. Війська 11-ї армії, у взаємодії з іншими арміями групи армій «Північ», розпочали підготовку , початок якої планувався на 15 вересня 1942 року. Гітлер був упевнений, що з великою кількістю важкої артилерії й новими танками «Тигр», які надійшли в німецькі війська на цей напрямок для проведення штурму, облога величезного міста нарешті закінчиться й Вермахт опанує Ленінград. Фон Манштейн, з іншого боку, був налаштований більш песимістично, стверджуючи, що для успіху операції необхідний одночасний штурм фінських військ з півночі, керівництво яких категорично відмовлялося брати участь в .
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWhMMkV6TDAxaGNGOUNZWFIwYkdWZmIyWmZVM1JoYkdsdVozSmhaQzF5ZFM1emRtY3ZNakF3Y0hndFRXRndYMEpoZEhSc1pWOXZabDlUZEdGc2FXNW5jbUZrTFhKMUxuTjJaeTV3Ym1jPS5wbmc=.png)
Але радянські війська випередили противника, розпочавши свій наступ на місяць раніше. 19 серпня 1942 року Ленінградський фронт розпочав свою фазу наступальної операції, а 27 серпня 1942 року перейшов у наступ Волховський фронт у вузькому виступі німецьких військ біля Синявино проти військ 18-ї армії Георга Ліндемана.
З 28 серпня військам Манштейна, що готувалися до штурму міста, довелося з великими труднощами відбивати удари Червоної армії. Серія запеклих боїв з перемінним успіхом тривала до середини жовтня, в яких фон Манштейну меншими силами вдалося побороти значне угруповання радянських військ, які втратили понад 60 000 осіб протягом кількох місяців. До 10 жовтня лінія фронту повернулася до вихідного положення перед початком цій битви. Однак, це означало, що німці були вже не в змозі розпочати рішучого штурму Ленінграда, і облога продовжувалася й у 1943 році. У ході цих боїв загинув син Манштейна, лейтенант 51-го панцер-гренадерського полку. Вражений тяжкою втратою, Манштейн одразу ж після похорону поїхав до Німеччини.
Через кілька днів після його повернення на фронт прийшла звістка про оточення 6-ї армії в районі Сталінграда. Рятувати її Гітлер доручив Манштейну, якого в листопаді 1942 року призначають командувачем новосформованої групи армій «Дон», яка була скомпонована з військ 4-ї танкової Германа Гота, 6-ї польової Фрідріха Паулюса і 3-ї румунської армій Петре Думітреску. Фон Манштейн отримав наказ звільнити оточені в Сталінграді армії. 12 грудня командувач групою армій почав свій наступ і до 24 грудня 1942 року був за 50 км від Сталінграда, коли його просування було зупинене, спроба деблокувати 6-ту армію закінчилася невдачею. Потім був тривалий відступ на 200 км назад, який продовжувався до лютого 1943 року. Лише з великими труднощами Манштейну вдалося утримати Ростов-на-Дону і не допустити повного розгрому всього південного крила німецького Східного фронту (угруповання чисельністю близько 900 тис. чоловік).
Харківська операція
13 лютого 1943 група армій «Дон» була перейменована в групу армій «Південь», командувачем якої залишився Еріх фон Манштейн. У лютому — березні 1943 року Манштейн провів успішний контрнаступ на харківському напрямі, відкинувши радянські війська за р. Сіверський Донець і оволодівши Харковом, за що 12 березня 1943 року був нагороджений дубовим листям до Лицарського хреста.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk14TDFSb2FYSmtYMEpoZEhSc1pWOXZabDlMYUdGeWEyOTJYM05sWTNSdmNpNXdibWN2TWpBd2NIZ3RWR2hwY21SZlFtRjBkR3hsWDI5bVgwdG9ZWEpyYjNaZmMyVmpkRzl5TG5CdVp3PT0ucG5n.png)
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWpMMk16TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFd01Va3RNREl5TFRJNU1qY3RNallsTWtOZlVuVnpjMnhoYm1RbE1rTmZSMlZ1WlhJbFF6TWxRVFJzWlY5SWIzUm9YM1Z1WkY5MkxsOU5ZVzV6ZEdWcGJpNXFjR2N2TWpBd2NIZ3RRblZ1WkdWellYSmphR2wyWDBKcGJHUmZNVEF4U1Mwd01qSXRNamt5TnkweU5pVXlRMTlTZFhOemJHRnVaQ1V5UTE5SFpXNWxjaVZETXlWQk5HeGxYMGh2ZEdoZmRXNWtYM1l1WDAxaGJuTjBaV2x1TG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Операція «Цитадель»
Із закінченням зимово-весняної кампанії 1942—1943 року на Східному фронті встановилося відносне затишшя. Обидві сторони готувалися до вирішального наступу, який мав переломити хід війни.
Як це було і раніше, Манштейн запропонував свій власний план літньої наступальної кампанії Вермахту на 1943 рік. Він спрогнозував кілька альтернативних варіантів. Перший — завдати удару на початку травня, коли радянські війська ще не будуть готові до наступу, і дезорганізувати підготовку, взявши в кліщі Курськ. Другий — сам Манштейн вважав його кращим — дочекатися наступу Червоної армії, відійти перед самим його початком і потім завдати флангового удару з боку Києва, розтрощивши противника. Гітлер відкинув останній, вважаючи його занадто ризикованим. Але, погодившись з першим варіантом, відклав атаку перед самим її початком, вирішивши дочекатися прибуття додаткових сил, що збільшувало шанси на успіх. Затримка тривала до липня, причому виграли від неї в основному радянські війська. У ході операції «Цитадель», група армій «Південь» Манштейна мала добрі шанси на успіх, але, кінець кінцем, була зупинена, коли 4-та танкова армія більше не змогла просуватися на північ. Хоча південна половина кліщів проникла досить глибоко, група армій «Центр» Г. фон Клюге спочатку натрапила на запеклий опір, а потім була розбита фланговим контрударом радянських військ. Це стало початком загального контрнаступу Червоної армії, якому німці протистояти вже не могли.
Після краху операції «Цитадель», Еріх фон Манштейн довгий час відступав під натиском військ Червоної армії. У цих важких умовах Манштейн продемонстрував блискучу майстерність, зумівши перетворити панічну втечу на організований відступ військ групи армій «Південь» до рубежу Дніпра.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpODBMelE1TDBKMWJtUmxjMkZ5WTJocGRsOUNhV3hrWHpFd01Va3RNREl5TFRJNU5EQXRNaklsTWtOZlVuVnpjMnhoYm1RbE1rTmZRbVZwYzJWMGVuVnVaMTlIWlc1bGNtRnNiV0ZxYjNKZlYyRnNkR2hsY2w5MkxsOUlKVU16SlVKRGJtVnljMlJ2Y21abUxtcHdaeTh5TURCd2VDMUNkVzVrWlhOaGNtTm9hWFpmUW1sc1pGOHhNREZKTFRBeU1pMHlPVFF3TFRJeUpUSkRYMUoxYzNOc1lXNWtKVEpEWDBKbGFYTmxkSHAxYm1kZlIyVnVaWEpoYkcxaGFtOXlYMWRoYkhSb1pYSmZkaTVmU0NWRE15VkNRMjVsY25Oa2IzSm1aaTVxY0djPS5qcGc=.jpg)
3 вересня 1943 Манштейн, підтриманий генерал-фельдмаршалом фон Клюґе, запропонував Гітлеру провести докорінну реорганізацію вищого військового керівництва вермахту — заснувати пост головнокомандувача Східним фронтом, скасувати ОКВ і передати керівництво всіма фронтами Генеральному штабу сухопутних військ, а також провести ряд інших заходів цього ж плану, тобто по суті передбачалося усунути Гітлера від керівництва бойовими операціями німецької армії. Але Гітлер навідріз відмовився навіть обговорювати це питання.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWtMMlJpTDBSbGMzUnliM2xsWkY5SFpYSnRZVzVmZEdGdWEzTmZZWFJmUzNWeWMyc3VaMmxtTHpJd01IQjRMVVJsYzNSeWIzbGxaRjlIWlhKdFlXNWZkR0Z1YTNOZllYUmZTM1Z5YzJzdVoybG0uZ2lm.gif)
Битва за Дніпро
Восени 1943 року з великими труднощами Манштейну вдалося зупинити потужний наступ Червоної армії по Дніпру, спираючись своїми основними силами на оборонні рубежі поздовж «Східного валу». Група армій «Південь» під командуванням фон Манштейна захищала західний берег Дніпра, завдаючи Червоній армії важких втрат. У жовтні 1943 року в результаті успішно проведеного контрудару в районі Кривого Рогу Манштейну вдалося завдати серйозної поразки угрупованню радянських військ, що вирвалося далеко вперед від основних сил. Хоча на середину січня 1944 року Манштейну в цілому вдалося стабілізувати ситуацію на фронті, проте, з кінця січня він був вимушений відступати й далі під потужними ударами нового наступу Червоної армії, що розгорнувся із захоплених радянськими військами плацдармів, коли Червона армія перейшла в загальний наступ на Правобережній Україні. Фронт оборони німецьких військ затріщав по всіх швах. Удари радянських військ ішли один за одним, ламаючи оборону противника то на одному, то на іншому напрямку.
У середині лютого 1944 року на однієї з ділянок оборони групи армій склалася критична ситуація, яка мала перерости в «другий Сталінград». Еріх фон Манштейн не послухався наказу Гітлера, який категорично забороняв своїм командувачам відступати без його особистого дозволу з будь-яких позицій та вивів 11-й і 42-й корпуси (56 000 солдатів) своєї групи армій «Південь» з «Черкаського котла», що утворився 16-17 лютого 1944 року. Врешті-решт, Гітлер погодився з цим вимушеним маневром і віддав добро про відхід цих частин з «котла», коли вони фактично вже були виведені за наказом Манштейна. Однак 10 дивізій і одна бригада загальною чисельністю до 80 тис. чоловік, 1600 гармат і мінометів, до 230 танків і штурмових гармат, все ще продовжували утримувати свої позиції й врешті-решт опинилася в Корсунь-Шевченківському котлі. Спроба деблокувати їх закінчилася невдачею. 17 лютого вирватися з оточення вдалося лише незначній кількості підрозділів, загальною чисельністю трохи більше 36 тис. осіб (разом з пораненими).
19 березня 1944 Манштейн зажадав від Гітлера надати йому свободу дій при проведенні бойових операцій, але знову отримав відмову. 23 березня в оточення потрапила 1-ша танкова армія генерала Ганса Губе, якій Гітлер також забороняв відступати. 25 березня Манштейн, пригрозивши відставкою, зажадав від фюрера скасування цього наказу і домігся свого (6 квітня 1-ша танкова армія вийшла з оточення).
Наприкінці березня 1944 року південне крило німецького Східного фронту було розколоте військами Червоної армії на дві частини. Одна з них (група армій «A») відкинута за р. Дністер, а друга (очолювана Манштейном група армій «Південь») — в Західну Україну.
30 березня Гітлер викликав Манштейна в свою ставку, нагородив його мечами до Лицарського хреста і відсторонив від командування групою армій «Південь». Прощаючись з фельдмаршалом, фюрер сказав йому, що якщо він, Гітлер, задумає великий наступ, то обов'язково доручить очолити його Манштейну.
Відставка
30 березня 1944 року генерал-фельдмаршал Еріх фон Манштейн був відправлений у відставку і переведений до резерву ОКВ. Його пост зайняв Вальтер Модель. Зарахований до резерву, Манштейн так до кінця війни й не отримав жодного призначення і не брав участі у військових діях. Втім, час від часу фюрер продовжував надавати йому знаки поваги (зокрема подарував великий маєток).
Після війни
У 1945 році Еріх фон Манштейн був арештований англійцями і поміщений у в'язницю. У 1949 році він постав перед англійським військовим судом в Гамбурзі, де був визнаний винним у воєнних злочинах і засуджений до 18-річного тюремного ув'язнення. Однак вирок, винесений Манштейну, викликав невдоволення на Заході, де порахували його не тільки занадто суворим, а й несправедливим. Під тиском консервативних кіл англійської влади, термін ув'язнення Манштейну спочатку скоротили до 12 років, а в 1952 році і зовсім звільнили його від покарання (умовно, за станом здоров'я). У 1953 році всі звинувачення з Манштейна були зняті.
Після звільнення Манштейн якийсь час перебував військовим радником при уряді ФРН, працював у Бундесвері радником з переозброєння. Пішовши на відпочинок, Манштейн почав роботу над мемуарами, де описував дії Вермахту на Східному фронті, в яких всю провину за поразку Німеччини в Другій світовій війні покладав на Гітлера, звинувачуючи його в бездарності і військовому дилетантстві. У той же час він всіляко вигороджував німецький Генеральний штаб і генералітет, а заразом прагнув виправдати й себе, списуючи провину за свої особисті військові поразки на Гітлера і всілякого роду фатальні випадковості. Його книгу «Загублені перемоги» було перекладено багатьма мовами. Перу Манштейна належить також книга спогадів «З життя солдата. 1887—1939» (1958), де він розповідає про події свого життя і військової служби до початку Другої світової війни. Був почесним членом ряду ветеранських військових організацій ФРН.
Останні роки життя він провів у Баварії, де й помер 10 червня 1973 року в невеликому містечку Іршенгаузен.
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2ZFdzdmRHaDFiV0l2WWk5aU1DOUZjbWw0Vm05dVRXRnVjM1JsYVc0eE9UVTJMbXB3Wnk4eE56QndlQzFGY21sNFZtOXVUV0Z1YzNSbGFXNHhPVFUyTG1wd1p3PT0uanBn.jpg)
Роль Еріха фон Манштейна в історії
Як і всі гітлерівські фельдмаршали, Манштейн почав свою військову кар'єру ще в кайзерівській армії. Закінчив Академію Генерального штабу напередодні Першої світової війни, на полях битв якої здобув великий бойовий досвід. Потім довгі роки займав різні штабні та командні посади в рейхсвері. Але просування його по службі йшло досить повільно. До моменту приходу до влади в Німеччині нацистів (січень 1933 року) Манштейн був усього лише командиром батальйону, вже маючи за плечима 27 років армійської служби. Його стрімкий зліт відбувся тільки в роки Третього рейху — всього за якихось 10 років він пройшов шлях від підполковника до генерал-фельдмаршала (в кайзерівській армії за такий самий час він просунувся всього лише від лейтенанта до капітана).
Разом з переважною більшістю старших і вищих офіцерів рейхсверу, Манштейн спочатку досить скептично ставився до нацистів і навіть за свої антинацистські погляди потрапив до їх «чорного списку», що ледь не коштувало йому кар'єри. Але потім, як і багато його колег, заради своїх честолюбних амбіцій він пішов на компроміс з нацистською владою і зробив на службі їй блискучу військову кар'єру. Від багатьох інших воєначальників Вермахту Манштейн відрізнявся тим, що іноді дозволяв собі мати власну думку. Так, він не схвалював й не брав участі в масових звірствах, що творяться карателями з військ СС на окупованих його військами територіях. Але водночас і не вживав ніяких заходів щодо припинення таких акцій, якщо вони мали місце. Згодом Манштейн, якого раніше не помічали в антисемітизмі, змінив свою точку зору й у «єврейському питанні». Починаючи з 1942 року, він став вимагати від своїх підлеглих безжального ставлення до євреїв.
Деякі історики відмічають, що фон Манштейн ніяким чином не ухвалював участі регулярних військ у масових звірствах, навіть більше, заради виховання у своїх солдатів і офіцерів почуття високої самосвідомості, наказував їм на окупованих територіях СРСР роздавати сільгоспугіддя в приватні руки (і це робилося, причому всупереч волі Гітлера і Герінга, автора «Зеленої папки» — плану збереження колгоспів). Більше того, у ввірених йому частинах Манштейн припинив дію особистого наказу Гітлера про розстріл на місці полонених політпрацівників Червоної армії () і не заспокоївся, поки не добився його скасування, вважаючи розстріл полонених учасників бою порушенням норм солдатської честі і загальнолюдської моралі.
Варто зазначити, що Манштейна на фронті охороняв добровільний загін російських козаків, а в розташуванні його військ часто не потрібна була навіть охорона для колон полонених — вони самі не розбігалися і в повному складі марширували до місць, зазначених для табору, про що збереглися свідчення і що ніким не спростовано.
Фон Манштейн як воєначальник
На думку низки військових істориків та експертів, Еріх фон Манштейн належить до числа найвидатніших полководців Третього рейху. За ним міцно закріпилася репутація «найкращого оперативного таланту німецького Генерального штабу». Як воєначальник Манштейн користувався великим авторитетом у військових колах Третього рейху. Визнаний лідер військових істориків Заходу Ліддел Гарт декларував:
«Загальна думка серед генералів, яких мені довелося допитувати в 1945 році, зводилася до того, що фельдмаршал фон Манштейн проявив себе як найталановитіший командир у всій армії і саме його вони в першу чергу бажали б бачити в ролі головнокомандувача…».
Схожу думку про Манштейна не раз висловлювали усно і письмово загальновизнаний у вермахті авторитет Герд фон Рундштедт, «повелитель танків» легендарний Гейнц Гудеріан, навіть Кейтель. Сам фюрер одного разу промовився:
«Можливо, що Манштейн — це найкращі мізки, які тільки породив на світ корпус генштабу».
Один з літописців Другої світової Девід Ірвінг зазначив:
«Повага, яку Гітлер мав до Манштейна, межувала з острахом».
Кожен з них мав Залізний хрест за Першу світову. Гітлер, єфрейтор на тій війні, гордо носив солдатський, 2-го класу, Манштейн — офіцерський, 1-го класу. Для особистих зустрічей обидва завжди одягали ці ордени — мовою цих орденів вони починали діалог, який завжди переходив у суперечку.
Манштейн відрізнявся від основної маси вищих воєначальників Вермахту прогресивнішими поглядами на характер сучасних операцій і способи їх ведення, широтою оперативного кругозору, здатністю здійснювати сміливий і рішучий маневр великими угрупованнями військ, разючою незворушністю в найбільш критичних ситуаціях і швидкістю реакції на будь-які зміни в обстановці. В особливості в маневреному веденні війни Манштейн бачив ключ до перемог над Червоною армією, водночас Манштейн зазначав : «Якщо я хочу перемагати, я маю рухати війська назад і вперед», але з такою стратегією не був згідний Гітлер, він казав «про це навіть мова не йдеться». Але, там де дії Манштейна не були сковані «волею» фюрера він добивався значних результатів (битва за Крим 1941—1942). Чим далі затягувалася війна, тим більше проявлялася «геніальна стратегія» Гітлера утримувати «все». Манштейн безуспішно з цією «стратегією» боровся, окрім боїв проти Червоної армії, в нього була ще одна, проти доктрини Гітлера «утримувати все», особливо це показали бої в Україні 1943—1944 р. де і так мала кількість німецьких військ мала утримувати майже 800 км фронту, при цьому не здаючи жодного метру завойованих земель (спочатку Донбас, а потім Нікополь).
У кожній операції на театрах Другої світової, в кожній битві, в якій Манштейн брав участь або керував, він знаходив успішне вирішення бойового завдання, максимально реалізуючи потенціал своїх військових сил і так само максимально знижуючи можливості противника. Манштейн здобув чимало перемог (в Польщі, у Франції, у Прибалтиці, Приазов'ї, в Криму, під Харковом на початку 1943 року та на інших ділянках фронту). У польському «бліцкригу» 1939 року Манштейн, начальник штабу групи армій «Південь», спланував оточення основних сил лодзинського угруповання поляків, що прикривало Варшаву, створивши перший у Другій світовій війні «котел», після чого спроектував розгром елітного ядра польської армії на Бзурі і взяття столиці Польщі.
Потім він запропонував досить оригінальний і, безсумнівно, блискучий за задумом план кампанії проти Франції, який привернув увагу Гітлера, отримав його схвалення і був покладений в основу стратегічного плану Французької кампанії 1940 року. Але сам Манштейн, як командир армійського корпусу, зміг узяти участь у цій кампанії лише на її завершальному етапі.
З початком війни проти Радянського Союзу в 1941 році Манштейн розгорнув свій талант у всьому блиску, показав, що таке сучасний стиль, методи і рівень ведення бойових дій. 56-й моторизований корпус Манштейна, в червні 1941 року був вістрям «північного клину», діяв вміло, ініціативно і рішуче. Манштейн, пройшовши зі своїм корпусом по тилах Червоної армії 200 км за п'ять днів, забезпечив переправу Вермахту по захопленому з ходу мосту через Західну Двіну і увірвався в Центральну Росію. Основні сили Вермахту, що йшли за Манштейном, тільки в котлах під Мінськом і далі полонили до 700 тис. радянських солдатів. А за весь 41-й рік таким чином було взято в полон до 2,5 мільйонів військовополонених. Зоряним часом для Манштейна стала Кримська операція 1941—1942 років, яку він провів у ролі командувача 11-ю армією. Тут він дійсно домігся вражаючих успіхів.
Водночас, варто відзначити, що всі його перемоги носили локальний характер і не справили вирішального впливу на перебіг збройної боротьби зокрема на радянсько-німецькому фронті, навпаки, ті грандіозні битви, які мали вирішальний вплив на хід і результат не тільки битви на Східному фронті, а й усієї Другої світової війни (Сталінградська — частково, тому що 6 армія Паулюса фактично не входила під командування Манштейна, Курська битва, битва за Дніпро, битви у Правобережній Україні), Манштейном були програні. Незважаючи на блискучий військовий талант, він неодноразово зазнавав у ході битв серйозної поразки.
Однак, після прибуття наприкінці літа 1942 року під Ленінград, генерал визначене йому Гітлером завдання — і з'єднатися з фінськими військами, виконати не зміг. Але слід враховувати те, що перемога там все була здобута, оскільки радянські війська для прориву блокади Ленінграду розпочали свою операцію, де і зазнали невдачі.
Чергове доручення Гітлера — визволити з оточення під Сталінградом 6-ту армію — Манштейн також виконати не зумів. Більше того, очолювана ним група армій «Дон» (тут Манштейн вперше виступив у ролі командувача групою армій) зазнала важкої поразки. Правда, в лютому-березні 1943 року завдяки досить майстерно проведеному контрнаступу на харківському напрямі йому вдалося завдати великої поразки радянським військам, дії Еріха фон Манштейна в цій битві досі вивчаються у багатьох військових академіях як взірець рухливої оборони.
Але на цьому всі перемоги Манштейна закінчилися. Далі пішла безперервна низка поразок — на Курській дузі, під Харковом і Богодуховом, Охтиркою і Києвом, Житомиром та Корсунем-Шевченківським, Уманню і Проскуровом, Рівним і Луцьком, в передгір'ях Карпат і на Волині. У районі Корсуня-Шевченківського Червона армія оточила німецькі сили, але більшості солдатам Вермахту вдалося вийти з оточення. Саме в боях «за Україну» Манштейн прийняв на озброєння тактику «випаленої землі», яку потім інкримінують фельдмаршалу на «процесі», але такою тактикою користувалися обидві сторони конфлікту, якщо радянські війська використовували це у 1941 році, при відступі, то Манштейн у 1943—1944 роках.
Дії у Криму і ставлення до євреїв
20 листопада 1941 року Манштейн видав наказ, у якому говорив про необхідність «жорстокого покарання» радянських євреїв:
Єврейство являє собою посередницьку ланку між ворогом у нашому тилу й Червоною армією. Набагато сильніше, ніж в Європі, вони утримують всі ключові позиції в політичному керівництві та адміністрації, комерції і торгівлі і є призвідником всіх заворушень і бунтів.
Єврейську більшовицьку систему має бути знищено раз і назавжди, щоб ніколи не вторгалися в наш життєвий простір у Європі. Німецький солдат, таким чином, вирішує не тільки завдання знищення військового потенціалу цієї системи. Він виступає як носій расової концепції і як месник за всі жорстокості, здійснені проти нього і німецького народу.
Солдат повинен розуміти необхідність жорстокого покарання єврейства — носія самого духу більшовицького терору. Це також необхідно для того, щоб припинити в зародку всі спроби заворушень, які в більшості випадків організовані євреями.
У наказі також говорилося, що через продовольчу ситуацію в Німеччині війська повинні в максимально можливій мірі вивезти всі запаси до себе «на батьківщину». При цьому, як визнавав Манштейн, «у ворожих містах значна частина населення буде голодувати».
Історик Валерій Енгель, говорячи про роль у Голокості наказу Манштейна, відзначав, що для винищення євреїв "в радянській кампанії німецьке командування вперше задіяло і армію, оскільки радянські євреї сприймались не тільки як євреї взагалі, а як основні носії «більшовицького духу».
Після захоплення німецькими військами Криму в кінці жовтня 1941 року було вбито близько п'яти тисяч кримчаків і близько вісімнадцяти тисяч євреїв. Окупаційна влада не була впевнена щодо приналежності кримчаків до «єврейської раси», тому зробила запит у Берлін, де їм відповіли, що кримчаки також повинні бути знищені. Відповідно до цього, айнзацгрупою СС «D», з 16 листопада по 15 грудня 1941 в Західному Криму було знищено 2504 кримчаків. 11 грудня німці розстріляли поблизу села Мазанка кримчаків із Сімферополя, 4 грудня — кримчаків у Феодосії та Керчі. 18 січня 1942 в Карасу-Базарі близько двох тисяч кримчаків було отруєно газом в «душогубках».
І. А. Альтман, коментуючи наказ Манштейна, писав:
З'єднання ідеологічних і расистських гасел пронизувало всі пропагандистські заклики, адресовані солдатам вермахту. «Єврейське питання» незмінно займало у них важливе місце. … Майже всі провідні німецькі війська в тій чи іншій мірі ініціювали жорстоке поводження військ проти всього мирного населення на окупованій території.
Як зазначив Дюков О. Р.: підписаний 20 листопада наказ фон Манштейна не пройшов дарма. Втім, жорстокість до євреїв, проявлені військами Манштейна, не була чимось унікальним.
В інших своїх наказах Манштейн рекомендував зтравлювати кримських татар і мусульман з партизанами.
Проте загалом провина Манштейна в злочинах проти євреїв є недоведеною і вказані документи є лише непрямими свідоцтвами.
Нагороди генерал-фельдмаршала Еріха фон Манштейна
Залізний Хрест 2-го класу (5 жовтня 1914)
Залізний Хрест 1-го класу (13 листопада 1915)
Лицарський хрест Королівського ордену дому Гогенцоллернів з мечами (Пруссія) (квітень 1918)
Лицарський хрест ордена Фрідріха 1-го класу з мечами (Вюртемберг)
Ганзейський Хрест (Гамбург)
Чорний нагрудний знак «За поранення» (1918)
Почесний хрест ветерана війни за 1914-1918 (1934)
Пряжка до Залізного хреста 2-го класу (16 вересня 1939)
Пряжка до Залізного хреста 1-го класу (21 вересня 1939)
- Лицарський хрест Залізного хреста № 31 (19 липня 1940)
Орден Михая Хороброго:
- 3-го класу (21 листопада 1941) (Румунія)
- 2-го класу (Румунія)
(Медаль «За зимову кампанію на Сході 1941/42») (1942)
Медаль за вислугу років у збройних силах I ступеня (за 25 років військової служби)
- Медаль за вислугу років у збройних силах II ступеня (за 18 років військової служби)
- Медаль за вислугу років у збройних силах III ступеня (за 12 років військової служби)
- Медаль за вислугу років у збройних силах IV ступеня (за 4 роки військової служби)
- Кримський щит у золоті (1943)
- 8 разів відмічений в доповіді Вермахтберіхт (11, 12 та 31 жовтня 1941, 19 та 20 травня 1942, 2 липня 1942, 20 березня 1943, 4 серпня 1943)
Джерела
- . на hrono.ru. Архів оригіналу за 26 листопада 2011. Процитовано 21 жовтня 2011.(рос.)
- . на s-s.name. Архів оригіналу за 22 жовтня 2011. Процитовано 21 жовтня 2011.(рос.)
- . на battlefront.ru. Архів оригіналу за 13 вересня 2011. Процитовано 21 жовтня 2011.(рос.)
- . на peoples.ru. Архів оригіналу за 17 квітня 2012. Процитовано 21 жовтня 2011.(рос.)
- . на velikvoy.narod.ru. Архів оригіналу за 11 квітня 2003. Процитовано 21 жовтня 2011.(рос.)
- Манштейн Эрих фон Левински — генерал-фельдмаршал Третьего Рейха[недоступне посилання з липня 2019]
- Эрих фон Манштейн [ 16 квітня 2015 у Wayback Machine.]
- Т. Г. Шубина «ЭВИ Маршалы и адмиралы» Минск 1997 .
Мемуари
- Манштейн Э. фон. Утерянные победы = Verlorene Siege. — М.: : ACT; СПб Terra Fantastica,, 1999. (рос.)
- Манштейн Э. фон. Из жизни солдата. М.: Феникс, 2000, 320 с.
Література
- Гордиенко А. Н. Командиры Второй мировой войны. Т. 2., Мн., 1998 . 638 стр.
- Manfred Oldenburg: Ideologie und militärisches Kalkül. Die Besatzungspolitik der Wehrmacht in der Sowjetunion 1942 . Böhlau, Köln u. a. 2004, (Schwerpunkt: 11. Armee Mansteins auf der Krim) (нім.)
- Marcel Stein: Der Januskopf. Feldmarschall von Manstein — eine Neubewertung. Biblio-Verlag, Bissendorf 2004, — Rezensionen November 2005 [ 28 жовтня 2010 у Wayback Machine.] (нім.)
- Oliver von Wrochem: Die Auseinandersetzung mit Wehrmachtsverbrechen im Prozess gegen den Generalfeldmarschall Erich von Manstein 1949. In: Zeitschrift für Geschichtswissenschaft 46 (1998) Heft 4, S. 329-353 (Anklagepunkte, Verteidigung, Urteil, Bewertung) (нім.)
- Oliver von Wrochem: Erich von Manstein. Vernichtungskrieg und Geschichtspolitik. Schöningh, Paderborn 2006, (zugl. Dissertation, Universität Hamburg 2005) — Rezension [ 9 червня 2011 у Wayback Machine.] (нім.)
- Bernd Boll: Generalfeldmarschall Erich von Lewinski, gen. von Manstein; in: Gerd R. Ueberschär (Hrsg.): Hitlers militärische Elite. Vom Kriegsbeginn bis zum Weltkriegsende Bd. 2, Primus Verlag, Darmstadt 1998, , (Wissenschaftliche Buchgesellschaft), S. 143-152 (нім.)
- Glantz, David M. (2002). Black Sea Inferno: The German Storm of Sevastopol 1941—1942. Spellmount Publishers. (англ.)
- Stein, Marcel (2007). The Janushead: Field Marshal Von Manstein, A Reappraisal. Solihill, West Midlands, England: Helion and Company. .(англ.)
- Forczyk, Robert (2010). Manstein: Leadership – Strategy – Conflict. Oxford: Osprey. ISBN 978-1-84603-221-9.
- Melvin, Mungo (2010). Manstein: Hitler's Greatest General. London: Weidenfeld & Nicolson. ISBN 978-0-297-84561-4.
Посилання
Вікісховище має мультимедійні дані за темою: Еріх фон Манштейн |
- Tabellarische Kurzbiographie [ 11 серпня 2011 у Wayback Machine.]
- Ерих фон Манщайн унд Левински [ 29 листопада 2011 у Wayback Machine.](болг.)
- Manstein, von Lewinski von, Fritz Erich [ 14 червня 2009 у Wayback Machine.] — нагороди фельдмаршала фон Манштейна (англ.)
- Erich von Manstein [ 19 березня 2015 у Wayback Machine.](англ.)
- Manstein, Erich von «von Lewinski» [ 25 жовтня 2014 у Wayback Machine.] — могила фельдмаршала фон Манштейна (англ.)
- Манштейн Эрих Фриц фон Ливински [ 21 грудня 2007 у Wayback Machine.]
- Erich von Manstein [ 16 березня 2016 у Wayback Machine.]
Відео
- Wehrmacht Generals-Erich von Manstein
Примітки
- МАНШТЕЙН (MANSTEIN) ЕРІХ, ФОН. resource.history.org.ua. Процитовано 8 травня 2024.
- Манштейн, Еріх фон. Втрачені перемоги (PDF) (українська) .
- Манштейн, Еріх фон. Із життя солдата (PDF) (українською) . с. 22.
- E. Manstein. Soldat im 20. Jahrhundert, 5th Ed., Bernard & Graefe, 2002, p. 10.
- Козицький, А. М. Манштейн Еріх (Ukrainian) . Т. 19. Інститут енциклопедичних досліджень НАН України. ISBN .
- . Архів оригіналу за 13 жовтня 2007. Процитовано 13 жовтня 2007.
- Мелвін, Мунго (2010). Manstein: Hitler's Greatest General. London: Weidenfeld & Nicolson (англійською) . с. 120—125.
- Мелвін, Мунго (2010). Manstein: Hitler's Greatest General. London: Weidenfeld & Nicolson (англійською) . с. 469—470.
- Еванс, Річард молодший (2008). The Third Reich at War. New York: Penguin Group (англійською) . с. 7.
- Форчик, Роберт (2010). Manstein: Leadership – Strategy – Conflict (англійською) . с. 16.
- . Архів оригіналу за 14 серпня 2007. Процитовано 22 жовтня 2011.
- Ванєєв Г. І. Севастополь, 1941-1942. Хроніка героїчної оборони. — Київ : Україна, 1995. — С. 250.
- . Архів оригіналу за 18 травня 2012. Процитовано 20 червня 2009.
- . Архів оригіналу за 28 червня 2009. Процитовано 20 червня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 30 жовтня 2012. Процитовано 20 червня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 24 листопада 2009. Процитовано 20 червня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - Нацистская политика уничтожения еврейского народа и этапы Катастрофы // Электронная еврейская энциклопедия. (рос.)
- Кримчаки // Электронная еврейская энциклопедия. (рос.)
- . Архів оригіналу за 4 серпня 2009. Процитовано 20 червня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title () - . Архів оригіналу за 10 червня 2009. Процитовано 20 червня 2009.
{{}}
: Обслуговування CS1: Сторінки з текстом «archived copy» як значення параметру title ()
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
U Vikipediyi ye statti pro inshih lyudej iz prizvishem Manshtejn Fric E rih Georg Eduard fon Manshte jn vlasne Manshtajn nim Fritz Erich Georg Eduard von Manstein 24 listopada 1887 Berlin Nimecka imperiya 10 chervnya 1973 Irshengauzen Bavariya FRN nimeckij voyenachalnik chasiv Tretogo Rejhu vijskovij teoretik komanduvach suhoputnih vijsk general feldmarshal 1942 Vermahtu Buv odnim iz najvidomishih ta najkrashih komanduvachiv Vermahtu Vvazhavsya majstrom manevrennogo vedennya vijni ta strategom blickrigu Kavaler troh Licarskih hrestiv Zaliznogo hresta 1940 1943 1944 dvoh Zaliznih hrestiv 1914 1915 ta Krimskogo shita 1942 Erih fon ManshtejnErich von MansteinIm ya pri narodzhenni Fric Erih Georg Eduard fon LevinskiNarodzhennya 24 listopada 1887 1887 11 24 Berlin Nimecka imperiyaSmert 10 chervnya 1973 1973 06 10 85 rokiv Irshengauzen Ikking Bavariya insultPohovannya kladovishe Dorfmarku Bad Fallingbostel Nizhnya Saksoniya52 54 08 pn sh 9 45 25 sh d 52 90222 pn sh 9 75694 sh d 52 90222 9 75694 Koordinati 52 54 08 pn sh 9 45 25 sh d 52 90222 pn sh 9 75694 sh d 52 90222 9 75694Krayina Nimecka imperiya Vejmarska respublika Tretij Rejh FRNPrinalezhnist Rajhsgeer Rejhsver VermahtVid zbrojnih sil Suhoputni vijskaRid vijsk pihota mehanizovani vijskaOsvita Kadetskij korpus Plena Prusska vijskova akademiyaRoki sluzhbi 1906 1944Zvannya General feldmarshalKomanduvannya 18 ta pihotna diviziya 38 j armijskij korpus 56 j motorizovanij korpus 11 ta armiya Grupa armij Don Grupa armij Pivden Vijni bitvi Persha svitova vijna Zahidnij front Shidnij front Druga svitova vijna Polska kampaniya Francuzka kampaniya Nimecko radyanska vijna Bitva za Sevastopol Operaciya Barbarossa Desantna operaciya v Kerchi Blokada Leningrada Stalingradska bitva Tretya bitva za Harkiv Kurska bitva Bitva za DniproInshe Avtor memuariv Vtracheni peremogi AvtografNagorodi Licarskij hrest Zaliznogo hresta z Dubovim listyam ta Mechami Zastibka do Zaliznogo hresta 1 go klasu Zastibka do Zaliznogo hresta 2 go klasu Zaliznij hrest 1 go klasu Zaliznij hrest 2 go klasu Licarskij hrest 1 go klasu ordena Fridriha Vyurtemberg Licarskij hrest ordena domu Gogencollerniv z mechami na vijskovij strichci Hrest Za virnu sluzhbu Shaumburg Lippe Ganzejskij hrest Gamburg Za poranennya nagrudnij znak Pochesnij hrest veterana vijni dlya uchasnikiv bojovih dij Medal Za vislugu rokiv u Vermahti Medal Za vislugu rokiv u Vermahti Medal Za vislugu rokiv u Vermahti Medal Za vislugu rokiv u Vermahti 4 go klasu Medal Za zimovu kampaniyu na Shodi 1941 42 Orden Mihaya Horobrogo 2 go klasu Orden Mihaya Horobrogo 3 go klasu Krimskij shit Erih fon Manshtejn u Vikishovishi Narodivshis u rodini pruskogo generala Manshtejn priyednavsya do armiyi u 1906 ta brav uchast v oboh Zahidnomu ta Shidnih frontah pid chas Pershoyi svitovoyi vijni Pid kinec vijni vin dosluzhivsya do zvannya kapitana ta zajmavsya vidbudovoyu nimeckoyi armiyi pid chas mizhvoyennomu periodu Z samogo pochatku Drugoyi svitovoyi vijni pid chas polskoyi kampaniyi zajmav posadu nachalnika shtabu grupi armij Pivden pid komanduvannyam general polkovnika Gerda fon Rundshtedta Odin z golovnih arhitektoriv peremogi nad Franciyeyu avtor Planu Gelb ideyi nastupu nimeckih vijsk cherez Ardenni girskij masiv na pivden Belgiyi mimo francuzkih liniyi ukriplen Mazhino Buduchi u zvanni generala vin brav uchast u nimecko radyanskij vijni ta vidznachivsya v bitvi za Sevastopol 1941 1942 v Kerchensko Feodosijskij desantnij operaciyi ta v blokadi Leningrada Keruvav operaciyeyu Vintergevitter z metoyu vivedennya z otochennya 6 yi armiyi Fridriha Paulyusa v rajoni Stalingradu pid chas bitvi za nogo yaka zakinchilas nevdacheyu Jogo nastupni vijskovi dosyagnennya proyavilis pid chas Tretoyi bitvi za Harkiv de vin komanduvav grupoyu armij Pivden ta Kurskoyi bitvi de vin keruvav nastupom nimciv pid Kurskom v operaciya Citadel Pislya cogo vin keruvav nimeckimi vijskami yaki trimali oboronu pid chas Bitvi za Dnipro yake takozh zakinchilos porazkoyu Pid chas perebuvannya na tereni SRSR zokrema v Ukrayini Manshtejn vidznachivsya vidannyam zhorstokih nakaziv shodo vijskovopolonenih i civilnogo naselennya zokrema yevreyiv iniciyuvannyam shirokogo zastosuvannya taktiki vipalenoyi zemli Otrimav visoku ocinku zi storoni kerivnictva za peremozhni bitvi za Perekopskij pereshijok Kerch Sevastopol Harkiv U berezni 1944 cherez pevni nevdachi na fronti ta za nevikonannya nakazu Adolfa Gitlera buv vidstoronenij vid sluzhbi U serpni 1945 buv zahoplenij britanskimi vijskovimi do v yaznici Cherez rik buv postavlenij pered Nyurberzkim tribunalom de vin prodemonstruvav list yakij dopomig stvoriti mif pro chistij Vermaht pro te sho nimecki vijskovi ne buli prichetni do zhahit Golokostu V 1949 roci za virokom sudu u Gamburzi Manshtejn mav vidsiditi 18 rokiv za vijskovi zlochini pogane stavlennya do vijskovopolonenih ta nespromozhnist zahistu civilnih pid chas vijskovih operacij Zgodom termin uv yaznennya buv skorochenij do 12 rokiv z yakih vin vidsidiv chotiri U 1953 roci zvilnenij za stanom zdorov ya Pracyuvav vijskovim radnikom uryadu Zahidnoyi Nimechchini po vidbuduvannyu vijskovih sil Vin vstignuv napisati memuari Ver lore ne Siege Vtracheni peremo gi ta Aus einem Soldatenleben Z zhittya soldata yaki neodnorazovo perevidavalisya bagatma movami persh nizh pomerti v 1973 u vici 85 rokiv BiografiyaRanni roki sim ya Fric Erih Georg Eduard fon Levinski narodivsya 24 listopada 1887 roku v Berlini v sim yi prusskih aristokrativ generala artileriyi Eduarda fon Levinski 1829 1906 ta Geleni fon Shperling 1847 1910 Rodina jogo batka chastkovo mala kashubski shlyahetski koreni z gerbu Brohvich Erih stav desyatoyu ditinoyu v sim yi Molodsha sestra materi Gedviga fon Shperling 1852 1925 odruzhena z general lejtenantom Georgom fon Manshtejnom 1844 1913 ne mogla mati ditej Cherez ce mizh sestrami isnuvala domovlenist sho desyata ditina fon Levinski bude viddana dlya vsinovlennya sim yi sestri materi Koli narodivsya Erih general Levinski poslav Manshtejnovi telegramu U vas hlopchik Mati i ditina pochuvayut sebe dobre Vitayu Takim chinom nemovlya vsinoviv jogo dyadko Georg fon Manshtejn vid yakogo Erih i otrimav svoye druge prizvishe yake proslaviv u vijskovij istoriyi Voni takozh vyazli pid opiku jogo dvoyuridnu sestru Martu Manshtejni buli davnoyu vijskovoyu dinastiyeyu Ne lishe obidva batki Eriha fon Manshtejna biologichnij i nazvanij buli prusskimi generalami ale j brat jogo materi j obidva jogo didi takozh buli prusskimi generalami odin z nih buv komandirom korpusu u franko prusskij vijni 1870 1871 Krim togo vin takozh buv pleminnikom Paulya fon Gindenburga majbutnogo general feldmarshala ta prezidenta Nimechchini chiya druzhina Gertruda bula sestroyu Gedvigi ta Elen 16 predkiv po pryamij genealogichnij liniyi Manshtejna buli generalami prussko nimeckoyi a dehto takozh carsko rosijskoyi sluzhbi Takim chinom jogo kar yera v prusskij armiyi bula zabezpechena vid samogo narodzhennya Osvita Spochatku z 1894 po 1899 yunij Erih fon Manshtejn navchavsya v liceyi v Strasburzi na teritoriyi yaka bula priyednana do Nimeckoyi imperiyi pislya Franko prusskoyi vijni 1870 1871 Zgodom z 1900 po 1906 vin prodovzhiv navchannya v kadetskomu korpusi v ta Pleni pislya zakinchennya yakogo vin buv zarahovanij yunkerom do 3 go gvardijskogo polku v Berlini U sichni 1907 roci Erih fon Manshtejn otrimav pershe oficerske zvannya Zgodom komanduvannya ocinilo talanovitogo oficera i v zhovtni 1913 roku napravilo jogo na navchannya do Akademiyi generalnogo shtabu yaku vin zakinchiv z vidznakoyu Zakinchennya navchannya v akademiyi zbiglosya z pochatkom Pershoyi svitovoyi vijni Persha svitova vijna U 1914 roci Manshtejn buv priznachenij ad yutantom 2 go gvardijskogo rezervnogo pihotnogo polku j napravlenij na front v Belgiyu de razom zi svoyim polkom bivsya na Zahidnomu fronti Vzhe cherez misyac cej polk buv perekinutij do Shidnoyi Prussiyi na dopomogu 7 j armiyi pid komanduvannyam dyadka Manshtejna Paulya fon Gindenburga Pislya rozgromu 2 yi rosijskoyi armiyi generala Samsonova O V polk Manshtejna pereveli v Pivdennu Polshu de v listopadi 1914 roku Manshtejn otrimav vazhke poranennya Zi shpitalyu Erih fon Manshtejn vijshov tilki v travni 1915 roku i yak oficer Genshtabu buv napravlenij spochatku do shtabu 1 yi armiyi generala fon Fabeka a zgodom do shtabu 2 yi armiyi generala fon Byulova Vlitku 1915 roku Erih fon Manshtejn otrimav nove priznachennya do shtabu 12 yi armiyi sho diyala v pivnichnij Polshi Tam vin brav uchast u vdalomu nastupi kotrij zakinchivsya opanuvannyam nimcyami Varshavi ta Berestya Manshtejn znovu stav svidkom porazki rosijskih armij Z oseni 1915 go i do vesni 1916 go vin na balkanskomu napryamku pid komanduvannyam feldmarshala fon Makenzena I znovu Manshtejn stav svidkom peremogi nimeckoyi zbroyi 3 tya avstro ugorska fon Kevessaza ta 11 ta nimecka fon Galvic armiyi z zhovtnya po gruden rozgromili Serbiyu j okupuvali yiyi Litom 1916 roku Erih fon Manshtejn brav uchast u bitvi pid Verdenom de nimecki vijska bezuspishno namagalisya perehopiti iniciativu V cij bitvi vin buv znovu poranenij Voseni 1917 roku fon Manshtejn otrimav zvannya gauptmana ta buv priznachenij nachalnikom operativnogo viddilu shtabu 4 yi kavalerijskoyi diviziyi na Shidnomu fronti Cherez pivroku vin staye nachalnikom operativnogo viddilu shtabu 213 yi pihotnoyi diviziyi v skladi yakoyi voyuvav na Zahidnomu fronti do kincya vijni Za bojovi zaslugi v Pershu svitovu vijnu Erih fon Manshtejn nagorodzhenij Zaliznimi hrestami 2 go u zhovtni 1914 ta 1 go u listopadi 1915 stupeniv a takozh prusskim Licarskim hrestom domu Gogencollerniv z mechami 1918 Vijskova kar yera 6 bereznya 1906 fenrih 21 sichnya 1907 lejtenant 19 chervnya 1914 oberlejtenant 24 lipnya 1915 gauptman lyutij 1928 major 1 kvitnya 1931 oberstlejtenant 1 grudnya 1933 oberst 1 zhovtnya 1936 general major 1 kvitnya 1938 general lejtenant 1 chervnya 1940 general vid infanteriyi 7 bereznya 1942 general polkovnik 1 lipnya 1942 general feldmarshal Mizhvoyennij period U 1918 roci vin buv napravlenij oficerom shtabu Pivden u Prikordonni vijska v Breslau i sluzhiv tam do 1919 roku Zgodom jogo zarahuvali v Rejhsver j v podalshomu Erih fon Manshtejn brav uchast v pislyavoyennomu stvoreni zbrojnih sil Nimechchini 10 chervnya 1920 roku fon Manshtejn odruzhuyetsya z dochkoyu silezkogo pomishika Yuttoyu Sibiloyu fon Loesh 1900 1966 U shlyubi u nih bulo troye ditej dochka Gizela nar 1921 majbutnya druzhina brigadnogo generala Bundesveru Edelya Genriha Lingentalya i dvoye siniv Gero nar 31 grudnya 1922 i Ryudiger nar 1929 Starshij sin Gero yakij sluzhiv lejtenantom 51 go pancer grenaderskogo polku 18 yi pihotnoyi diviziyi Vermahtu zaginuv na poli boyu v pivnichnomu sektori Shidnogo frontu 29 zhovtnya 1942 U 1920 roci fon Manshtejn otrimav posadu komandira roti Lishe v lyutomu 1928 roku vin otrimav chergove vijskove zvannya major Naprikinci 1920 h rokiv Erih fon Manshtejn vidvidav bagato Yevropejskih krayin oznajomivshis zi stanom sprav u zbrojnih silah cih krayin ta zdobuvshi bagatij dosvid V listopadi 1931 roku fon Manshtejn u skladi delegacij oficeriv Rejhsveru brav uchast v peregovorah z marshalami Tuhachevskim ta Voroshilovim yaki prohodili v Moskvi Na cih peregovorah nimecki i radyanski oficeri obgovoryuvali plani spivrobitnictva Pislya peregovoriv Manshtejn projshov perepidgotovku v Moskovskomu ta Leningradskomu vijskovih okrugah Cherez pivroku pislya prihodu Gitlera do vladi Erih fon Manshtejn stav komandirom bataljonu v 4 mu pihotnomu polku v Kolberzi j nezabarom otrimav zvannya obersta Z 1 lyutogo 1934 roku vin stav nachalnikom shtabu 3 yi pihotnoyi diviziyi ta odnochasno 3 go vijskovogo okrugu Berlin Manshtejn vistupav proti diskriminaciyi vijskovosluzhbovciv yevreyiv odnak zavdyaki zastupnictvu golovi Vijskovogo ministerstva general polkovnika fon Fricha zhodnih zahodiv do nogo vzhito ne bulo j Manshtejn protyagom kilkoh rokiv prodovzhuvav svoye shvidke prosuvannya po sluzhbovij drabini Vzhe z lipnya 35 go roku Manshtejn nachalnik Operativnogo upravlinnya Generalnogo shtabu suhoputnih sil U zhovtni 36 go vin pidvishenij v general majora i otrimav posadu pershogo ober kvartirmejstera pershogo zastupnika nachalnika Generalnogo shtabu Todishni kerivniki nimeckogo Genshtabu Lyudvig fon Bek i baron Verner fon Frich buli dosit nezalezhnimi vijskovimi ne dopuskali vtruchannya politiki v yih profesijnu diyalnist Pid chas generalskoyi chistki lyutij 1938 roku cej nezgidlivij generalitet buv znyatij zi svoyih posad Razom z vidstavkoyu general polkovnika fon Fricha sho buv vimushenij zalishiti vijskovu posadu pislya nespravedlivogo skandalnogo zvinuvachennya pozbuvsya posadi j Manshtejn yakij cherez svij demarsh u 1934 roci za yevrejskim pitannyam opinivsya v chornomu spisku Gitlera Prote zvilniti jogo z armiyi vijskove kerivnictvo Vermahtu todi ne navazhilosya Manshtejn mav reputaciyu odnogo z najtalanovitishih genshtabistiv nimeckoyi armiyi Tomu shodo nogo virishili obmezhitisya pochesnim zaslannyam j vin buv perevedenij u Legnicyu u Nizhnij Sileziyi na posadu komandira 18 yi pihotnoyi diviziyi Ale Nimechchini potribni buli dosvidcheni oficeri i Manshtejn znovu stav pidnimatis po sluzhbi otrimuyuchi novi priznachennya Pid chas okupaciyi Sudetskoyi oblasti ta Chehoslovachchini fon Manshtejn buv na posadi nachalnika shtabu 12 yi armiyi fon Leeba Plan Polskoyi kampaniyi Druga svitova vijna Polska kampaniya Dokladnishe Polska kampaniya 1939 18 serpnya 1939 v ramkah pidgotovki planu operaciyi Vajs nimeckogo vtorgnennya v Polshu general lejtenant fon Manshtejn buv priznachenij nachalnikom shtabu grupi armij Pivden pid komanduvannyam Gerdta fon Rundshtedta Cya grupa armij bula zoseredzhena na teritoriyi nimeckoyi Sileziyi ta okupovanoyi Slovachchini j povinna bula diyati na pivdennomu napryamku proti armij Lodz Krakiv ta Karpati Razom z nachalnikom operativnogo upravlinnya grupi armij oberstom Gyunterom Blyumentrittom vin osobisto brav uchast u rozrobci operativnogo planu operaciyi vtorgnennya Rozglyanuvshi zadum operaciyi fon Rundshtedt bezumovno prijnyav propoziciyu Manshtejna yaka peredbachala z metoyu virishalnogo prorivu sho mav privesti do otochennya osnovnih sil Vijska Polskogo zahidnishe vid Visli zoserediti bilshist tankovih z yednan grupi armij u 10 j armiyi Valtera fon Rajhenau Za planom Manshtejna dvi inshi armiyi zi skladu grupi armij Pivden 14 ta armiya Vilgelma fon Lista sho diyala pivdennishe i 8 ma armiya Jogannesa Blaskovica na livomu flanzi mali zabezpechiti flangovu pidtrimku dlya bronovanogo kulaka Rajhenau azh do Varshavi stolici Polshi U privatnomu poryadku fon Manshtejn duzhe proholodno vislovlyuvavsya pro samu ideyu Polskoyi kampaniyi vvazhayuchi sho bulo b krashe zalishiti Polshu yak promizhnij bufer mizh Nimechchinoyu ta Radyanskim Soyuzom Takozh jogo sturbovanist viklikalasya tim sho u vipadku pochatku kampaniyi v Polshi soyuzniki zmozhut atakuvati cherez Zahidnij val j takim chinom Nimechchina neminuche postane pered faktom vedennya vijni na dva fronti 22 serpnya 1939 viklikav Manshtejna ta inshih komandiriv na konferensiyu de napolyagav na fizichnomu znishinni polyakiv Manshtejnu ta inshim generalami Verhamtu piznishe stalo vidomo pro politiku Rejhu oskilki voni otrimuvali zviti pro diyalnist Ajnzatcgrup ta eskadroniv smerti SS yakim bulo dorucheno sliduvati za armiyeyu do Polshi dlya vbivstva inteligenciyi ta inshih civilnih osib Ci zagoni takozh zavdannya perevoziti yevreyiv ta inshih osib do getto ta nacistskih koncentracijnih taboriv Manshtejn piznishe ponese vidpovidalnist za vijskovi zlochini pov yazani z yevreyami ta smertyami civilnih u sektorah pid jogo kontrolem v znushannyah ta smertyah vijskovopolonennih 1 veresnya 1939 roku chastini Vermahtu perejshli polskij kordon a cherez dva dni Angliya ta Franciya ogolosili Nimechchini vijnu rozpochalasya druga v 20 mu stolitti svitova vijna Rozpochate 1 veresnya 1939 roku vtorgnennya pochalosya uspishno U smuzi vidpovidalnosti grupi armij Pivden tankovi chastini 10 yi armiyi strimko peresliduvali polski vijska sho vidstupali ne dayuchi yim chasu ta mozhlivosti perejti do oboroni 8 j armiyi vdalosya zavadili koncentraciyi rozporoshenih polskih vijsk v rajoni Lodzi Radoma i Poznani vid zlittya v yedinu silu Vidhilyayuchis vid pervisnogo planu yakij peredbachav prosuvannya pryamo na Vislu a potim nastupu na pivnich na Varshavu fon Manshtejn perekonav fon Rundshtedta spochatku otochiti polski chastini v rajoni Radoma ta znishiti yih Plan vdavsya vijska grupi armij Pivden vdalo zdijsnili otochennya polskogo Lodzinskogo ugrupovannya Tim chasom 8 ma nimecka armiya bula atakovana z pivnochi tomu elementi 4 yi 8 yi ta 10 yi armij buli shvidko peredislokovani za dopomogoyu povitryanoyi pidtrimki v improvizovanij sprobi vidrizati bud yakij polskij proriv nazad do Varshavi Gnuchkist ta spritnist nimeckih vijsk prizveli do rozgromu dev yati polskih pihotnih divizij ta inshih pidrozdiliv v rezultati bitvi na Bzuri 8 19 veresnya najbilshoyi vijskovoyi operaciyi do cih pir Po suti ce buv pershij kotel Drugoyi svitovoyi vijni bilsha chastina polskogo vijska na pivdennomu napryamku vid Varshavi bula otochena ta kapitulyuvala 6 zhovtnya Za uspihi v provedenni bliskavichnoyi operaciyi Erih fon Manshtejn otrimav planki do Zaliznih hrestiv 2 go ta 1 go stupenya povtorni nagorodzhennya Variant planu Gelb za zadumom Manshtejna Francuzka kampaniya Dokladnishe Francuzka kampaniya 1940 ta Plan Gelb 27 veresnya 1939 roku Varshava oficijno kapitulyuvala hocha okremi oseredki oporu she zalishalisya Togo zh dnya Gitler zibrav u Rejhskancelyariyi vsih komanduvachiv grupami armij i vishe kerivnictvo Vermahtu i ogolosiv pro svij namir atakuvati Franciyu cherez teritoriyu Belgiyi ta Niderlandiv Generalitet namagavsya perekonati Gitlera ne robiti cogo ale vin stoyav na svoyemu Fyurer nakazav Verhovnomu komanduvannyu na choli z nachalnikom shtabu OKV generalom Francom Galderom rozrobiti plan dij na zahodi proti Franciyi ta Nizhnih krayin Generalnij shtab zaproponuvav rizni varianti planu operaciyi z yakimi buli oznajomleni kerivniki grup armij sho mali diyati na Zahidnomu fronti Data napadu bagato raziv perenosilasya a plani korektuvalisya Todijshnj golovnokomanduvach Suhoputnih vijsk Vermahtu Valter fon Brauhich razom z inshimi chlenami OKV rozrobiv plan napadu na Franciyu u pochatku zhovtnya Yak i Plan Shliffena u Pershij svitovij vijni vijska mali projti cherez Niderlandi ta Belgiyu odnak sam Adolf Gitler ne buv zadovolenij cim planom Do kincya zhovtnya velika chastina nimeckoyi armiyi bula peredislokovana na zahid dlya pidgotovki vijni proti Franciyi Fon Manshtejn buv zalishenij nachalnikom shtabu grupi armij A pid komanduvannyam fon Rundshtedta sho zoseredzhuvalasya v zahidnij Nimechchini navproti Ardenn Yak i perevazhna bilshist molodih generaliv zi skladu suhoputnih vijsk sho bula oznajomlena iz zadumom planu Gelb Manshtejn kritikuvav jogo za negnuchkist shablonni pidhodi do dosyagnennya strategichnih cilej operaciyi ta povne ignoruvannya udarnih mozhlivostej tankovih ta motorizovanih vijsk Vin pryamo vkazuvav sho cej plan ye poprostu shablonnim povtorennyam planu Shliffena z napryamkom golovnogo udaru nimeckih vijsk cherez Belgiyu tobto takij zaplanovanij variant dij yakogo soyuznikam slid bulo ochikuvati oskilki voni vzhe zoseredili potuzhni sili v comu rajoni Za vlasnoyu iniciativoyu fon Manshtejn rozroblyaye vlasnij plan rozgromu Franciyi Sama ideya planu zaproponovanogo nim ne bula novoyu j do nogo rozglyadalasya v shtabi OKG bilshe togo vin vstig promajnuti she v znamenitomu plani Shliffena Starij feldmarshal pripuskav mozhlivist vtorgnennya francuziv u Belgiyu ale v 1914 mu roci ce uyavlyalosya shvidshe ekzotikoyu Odnak Shliffen peredbachiv i ce U zhovtni 1939 roku fon Rundshtedt i fon Manshtejn zvernulisya do shtabu Golovnogo komanduvannya suhoputnih vijsk iz zaproponovanim planom Za cim planom peredbachalosya spochatku zamaniti protivnika na teritoriyu Belgiyi i Gollandiyi a potim vidrizati udarom cherez Ardenni Pri comu vin proponuvav stvoriti na napryamku golovnogo udaru potuzhne tankove ugrupovannya Vtruchannya Manshtejna v operativno strategichne planuvannya golovnokomanduvacha suhoputnimi vijskami ta Generalnogo shtabu viklikalo burhlivu reakciyu z boku ostannih Drativlivist situaciyi bula v tomu sho nachalnik shtabu grupi armij cherez golovi svoyih nachalnikiv bezposeredno vtruchavsya v kompetenciyu kerivnictva OKG komanduvannya suhoputnih sil Jogo plan buv z hodu vidhilenij a Brauhich i Galder sho vvazhali takij variant kampaniyi proti Franciyi povnoyu avantyuroyu dobilisya zmishennya Manshtejna z zajmanoyi posadi Manshtejn buv znyatij z posadi j u lyutomu 1940 roku perevedenij komanduvachem 38 go armijskogo korpusu sho tilki no formuvavsya v Shtettini Pravda formalno ce bulo pidvishennyam J tut vpershe u Manshtejna proyavlyayetsya risa harakteru yaka vreshti resht privede jogo do vidstavki Vin ne zupinyayetsya na tomu sho jogo poprostu posunuli vbik vin napoleglivo shle listi do OKG a koli kerivnictvo vidhilyaye jogo propoziciyu znahodit inshij shlyah do realizaciyi planu 17 lyutogo 1940 vidbulosya predstavlyannya fyureru novopriznachenih korpusnih komanduvachiv Pid chas ciyeyi zustrichi Manshtejn navazhivsya dopovisti Gitleru svij proekt planu yakij stvoryuvav razom z Gajncom Vilgelmom Guderianom Za planom generala Nimechchina vvodit silnu armijsku grupu na teritoriyu Belgiyi yak u Pershu Svitovu vijnu Soyuzniki takozh pam yatayuchi dosvid Pershoyi svitovoyi shob ne dopustiti rozgromu belgijciv i dlya nedopushennya na francuzku teritoriyu nimeckih vijsk vhodyat osnovnimi silami do Belgiyi Todi inshe nimecke ugrupovannya nasichene tankovimi i motorizovanimi z yednannyami zavdaye yaknajpotuzhnishogo udaru cherez lisisti pagorbi Ardenn de nihto ne chekatime na nih vstanovlyuye placdarmi po richci Maas j dali strimkim kidkom vihodit do La Manshu tim samim vidrizayuchi soyuzni armiyi sho uvijshli do Belgiyi Bilsh togo fon Manshtejn zaproponuvav skoristatisya tim sho za jogo planom nimecki vijska obhodyat slavnozvisnu liniyu Mazhino j opinyayutsya znachnishe pivdennishe v glibini francuzkoyi teritoriyi stvoryuyuchi peredumovi dlya podalshogo nastupu po vsij Franciyi Gitler ne tilki visluhav ale j shvaliv zuhvalij ale vivirenij manshtejnivskij plan Manshtejn propustiv pochatok Zahidnoyi kampaniyi yaka rozpochalasya 10 travnya 1940 roku oskilki v cej chas zajmavsya formuvannyam 38 go armijskogo korpusu poputno sposterigayuchi yak inshi vtilyuyut u zhittya jogo plan Ale vin she vstig povoyuvati u Franciyi vzhe pislya rozgromu soyuznikiv pislya bliskuchoyi realizaciyi jogo variantu planu Gelb nad yakim vin spilno z fon Runshtedtom ta Guderianom pracyuvav 16 travnya 1940 roku 38 j armijskij korpus fon Manshtejna peredislokovanij na Zahidnij front dlya pidgotovki do operaciyi za planom Rot uvijshov do skladu 4 yi armiyi general polkovnika Gyuntera fon Klyuge 5 chervnya 1940 roku general poviv svij armijskij korpus u bij bilya richki Sommi 9 chervnya korpus pershim vijshov do Seni i zahopiv placdarm na pivdennomu berezi Nimci veli cej nastup azh do 22 chervnya do pidpisannya Komp yenskogo peremir ya Korpus Manshtejna prosunuvsya dali za vsih do mistechka Shatijon za Luaroyu sho stanovilo bilsh nizh 500 km vid pochatkovoyi tochki nastupu 1 chervnya 1940 roku za zaslugi u Francuzkij kampaniyi fon Manshtejn buv nagorodzhenij Licarskim hrestom i otrimav chin generala vid infanteriyi Pislya rozgromu Franciyi korpus Manshtejna buv zalishenij tam u skladi okupacijnih vijsk i pereformovanij kilka divizij jogo korpusu mali stati motorizovanimi a potim perekinutij na uzberezhzhya La Manshu dlya pidgotovki do operaciyi vtorgnennya v Angliyu Ale vtorgnennya nezabarom vidminyayut j u lyutomu 1941 roku Manshtejn priznachenij komandirom 56 go motorizovanogo korpusu 8 ma td 3 tya md 3 tya md SS i 290 ta pd Bitva z Britaniyeyu Dokladnishe Plan Zeelove Manshtejn buv idejnikom nimeckogo vtorgnennya do Velikoyi Britaniyi Vin vvazhav cyu operaciyu rizikovanoyu ale neobhidnoyu dlya taktichnoyi perevagi Ranni doslidzhennya riznih shtabnih oficeriv viznachili sho perevaga v povitri bula neobhidnoyu umovoyu zaplanovanogo vtorgnennya Jogo korpus povinen buv buti vidpravlenij cherez La Mansh z Buloni v yak odin z chotiroh pidrozdiliv priznachenih dlya pershoyi hvili ta visaditis na teritoriyi Velikoyi Britaniyi ale oskilki Lyuftvaffe ne vdalosya podolati Povitryani sili Velikoyi Britaniyi pid chas bitvi za Britaniyu operaciya Zeyelove bula skasovana za nakazom Gitlera Vijskovi sili Nimechinni ta yiyi soyuznikiv buli zibrani dlya majbutnoyi operaciyi Barbarossa Reshtu roku Manshtejn malo chim zajmayuchis provodiv chas u Parizhi ta vdoma General vid infanteriyi Erih fon Manshtejn z komandirom 8 yi tankovoyi diviziyi general majorom Erihom Brandenbergerom Cherven 1941 Shidnij front Operaciya Barbarossa Dokladnishe Operaciya Barbarossa Z pidgotovkoyu vijni proti Radyanskogo Soyuzu 56 j motorizovanij korpus fon Manshtejna uvijshov do skladu 4 yi tankovoyi grupi general polkovnika Eriha Gepnera grupi armij Pivnich general feldmarshal Vilgelm Ritter fon Leeb Z ranku 22 chervnya 1941 56 j motorizovanij korpus mayuchi u svoyemu skladi 8 mu tankovu 3 tyu motorizovanu ta 290 tu pihotnu diviziyi vstupiv u bij z radyanskimi prikordonnimi vijskami Bojovij shlyah korpusu Manshtejna na Shidnomu fronti pochavsya bliskuche jogo korpus z rajonu na pivnich vid Memelya nastupav u napryamku na Kaunas i Daugavpils Vzhe v pershij den vijni vin prosunuvsya na 56 km a do kincya drugogo dnya vijni chastini korpusu vidirvalis vid nimecko radyanskogo kordonu vzhe na 170 km Iz samogo pochatku vtorgnennya nimeckih vijsk na teritoriyu Radyanskogo Soyuzu fon Manshtejn diyav vmilo j strimko Za 5 dniv jogo motorizovanij korpus zrobivshi kidok na 250 km zahopiv placdarm na Zahidnij Dvini v rajoni Daugavpilsa kudi 8 ma tankova diviziya uvirvalasya vzhe 26 chervnya Potim buv novij kidok do ozera Ilmen Ale tam u rajoni Solec 14 18 lipnya 1941 roku korpus Manshtejna potrapiv pid kontrudar radyanskih vijsk i zaznav porazki 14 lipnya radyanska 11 ta armiya zavdala kontrudaru po vijskah grupi armij Pivnich sho uvirvalisya daleko vpered j 8 ma tankova diviziya korpusu Manshtejna opinilas v otochenni Vtim vona vijshla zvidti navit zberigshi osnovnu chastinu ozbroyennya 19 lipnya Manshtejn otrimav nakaz nastupati na Leningrad U rozporyadzhennya Manshtejna pribuli policejska j Totenkopf diviziyi SS Nastup na Leningrad korpus pochav 10 serpnya ale vzhe cherez kilka dniv 38 ma radyanska armiya atakuvala 16 tu polovu armiyu Vermahtu na pivden vid ozera Ilmen Manshtejnu dovelosya rozvernuti svoyi chastini shob organizuvati kontrudar 22 serpnya Erih fon Manshtejn dosyag richki Lovat Do veresnya korpus prosuvavsya do Leningrada hocha za viznannyam svogo komandira ne tak shvidko yak hotilosya U podalshomu Manshtejn uspishno diyav u rajoni Dem yanska a takozh u smuzi mizh ozerami Ilmen i Chudskim vidbivayuchi kontrudari radyanskih vijsk Krimska operaciya Bitva za Sevastopol Dokladnishe Oborona Krimu 1941 1942 ta Oborona Sevastopolya 1941 1942 13 veresnya 1941 roku Eriha fon Manshtejna priznacheno zamist zagiblogo generala fon Shoberta komanduvachem 11 yu armiyeyu 30 j 54 j ak 49 j gk ta motorizovana brigada Lyajbshtandart SS Adolf Gitler sho nastupala na krimskomu napryamku Krim togo v operativne pidporyadkuvannya fon Manshtejna perejshla 3 tya rumunska armiya Pered 11 yu armiyeyu bulo postavleno vidrazu dva zavdannya prosuvannya na Rostov na Donu i zahoplennya Krimu Ale Manshtejn uzhe vstig zrozumiti sho Chervona armiya zovsim ne povnistyu znishena v prikordonnih bitvah j jomu vdalosya perekonati komanduvannya v neobhidnosti zoseredzhennya vsih sil svoyeyi armiyi na shturmi Krimu Naprikinci zhovtnya 1941 vijska ocholyuvani Manshtejnom prorvali oboronu radyanskih vijsk na Perekopskomu pereshijku i uvirvalisya na pivostriv Radyanski vijska sho znahodilisya tam buli rozgromleni vtrativshi tilki polonenimi do 100 tis cholovikiv ale zahopiti z hodu Sevastopol Manshtejnu ne vdalosya Vodnochas vijska livogo flangu 11 yi armiyi u vzayemodiyi z 1 yu tankovoyu armiyeyu generala E fon Klyajsta rozgromili na pivnichnomu zahodi vid Berdyanska radyanski 9 tu i 18 tu armiyi Tut nimecki vijska vzyali v polon zagalom 65 tis radyanskih vijskovih zahopili abo znishili ponad 200 tankiv i blizko 700 garmat Na 17 listopada v rukah Chervonoyi armiyi v Krimu zalishavsya lishe Sevastopol U seredini grudnya nimecka 11 ta armiya zrobila nastupnu sprobu opanuvati misto 26 grudnya 1941 u vidpovid komanduvannya Kavkazkogo frontu rozpochali visadku desantiv v rajoni Feodosiyi i v Kerchi Osnovna chastina vijsk 46 yi pihotnoyi diviziyi pid komanduvannyam generala Gansa fon Shponeka pospishno vidstupila z Kerchenskogo pivostrovu vtrativshi bilshu chastinu svoyeyi vazhkoyi tehniki ta majna Lishe vidmova fon Manshtejna vid podalshogo shturmu radyanskoyi vijskovo morskoyi bazi ta perekidannya znachnoyi chastini svoyih sil na shid z metoyu likvidaciyi radyanskogo placdarmu zapobigli krahu v shidnij chastini Krimu Ale dvi radyanski armiyi zahopivshi Kerchenskij pivostriv cim i obmezhilisya Do travnya 1942 na pivostrovi vstanovilosya vidnosne zatishshya 8 travnya 1942 roku peregrupuvavshi sili Manshtejn zavdav kontrudaru po radyanskih poziciyah na Kerchenskomu pivostrovi j zdobuv novu veliku peremogu vshent rozgromivshi vijska radyanskogo Krimskogo frontu 44 ta 47 ma i 51 sha radyanski armiyi Cherez tri dni chastki 11 yi armiyi vidbili Feodosiyu i povnistyu znishili radyanskij desant visadzhenij v Sudaku Radyanski vijska vtratili v Krimu blizko 170 tis osib tilki polonenimi ponad 250 tankiv i do 1100 garmat Vtrati nimciv sklali 3 397 cholovikiv 600 zagiblih ta 8 tankiv Za umile kerivnictvo 11 yu armiyeyu Gitler nadav Manshtejnu zvannya general polkovnika Tim chasom obloga Sevastopolya vijskami Manshtejna trivala vzhe ponad 8 misyaciv 7 chervnya 1942 roku vin rozpochav ostannij shturm Sevastopolya 54 j i 30 j armijski korpusi za pidtrimki artileriyi i aviaciyi atakuvali zahisnikiv forteci Za rozporyadzhennyam Manshtejna pri obstrili Sevastopolya aktivno vikoristovuvalasya vazhka oblogova artileriya ta trofejna radyanska zbroya zahoplena 11 yu armiyeyu v poperednih boyah 29 chervnya pochavsya ostannij etap shturmu Sevastopolya Manshtejn nakazav ne vhoditi svoyim vijskam do mista a VIII aviakorpusu pidsiliti bombarduvannya forteci 1 lipnya znekrovleni radyanski chastini zalishki Primorskoyi armiyi sho oboronyala Sevastopol pozbavleni vishogo komanduvannya sho zalishilo vlasni vijska pokinuli misto i z boyami pochali vidhoditi na zahid do misu Hersones de chinili opir she 3 dni a okremi pidrozdili oboronyalisya she do 13 lipnya Nimeckij general Kurt fon Tippelskirh zayaviv pro zahoplennya na misi Hersones 100 tis polonenih 622 garmat 26 tankiv i 141 litaka prote radyanski istoriki vvazhayut sho chislo polonenih ne perevishuvalo 78 230 cholovikiv a zahoplennya aviacijnoyi tehniki ne bulo litaki yaki zalishalisya v stroyu na moment 3 go shturmu buli chastkovo peredislokovani na Kavkaz chastkovo skinuti v more j zatopleni U period z 1 po 10 lipnya 1942 roku z Sevastopolya vsima vidami transportnih zasobiv bulo evakujovano lishe 1726 soldativ Sevastopolskogo oboronnogo rajonu inshi zahisniki mista abo zaginuli abo potrapili v polon 1 lipnya 1942 roku za vzyattya Sevastopolya komanduvach 11 yu armiyeyu Erih fon Manshtejn otrimav zvannya general feldmarshala a ves osobovij sklad armiyi specialnij narukavnij znak Krimskij shit Karta Sinyavinskoyi operaciyi 1942 roku Blokada Leningrada Stalingradska bitva Dokladnishe Blokada Leningrada ta Stalingradska bitva Pislya zavoyuvannya Krimu 11 ta armiya bula perekinuta do skladu grupi armij Pivnich dlya virishalnogo udaru po Leningradu Doruchivshi Manshtejnu zagalne kerivnictvo bojovimi diyami nimeckih vijsk pid Leningradom Gitler ne sumnivavsya sho peremozhec Sevastopolya pidkorit i Leningrad Vijska 11 yi armiyi u vzayemodiyi z inshimi armiyami grupi armij Pivnich rozpochali pidgotovku pochatok yakoyi planuvavsya na 15 veresnya 1942 roku Gitler buv upevnenij sho z velikoyu kilkistyu vazhkoyi artileriyi j novimi tankami Tigr yaki nadijshli v nimecki vijska na cej napryamok dlya provedennya shturmu obloga velicheznogo mista nareshti zakinchitsya j Vermaht opanuye Leningrad Fon Manshtejn z inshogo boku buv nalashtovanij bilsh pesimistichno stverdzhuyuchi sho dlya uspihu operaciyi neobhidnij odnochasnij shturm finskih vijsk z pivnochi kerivnictvo yakih kategorichno vidmovlyalosya brati uchast v Operaciya Uran 1942 Ale radyanski vijska viperedili protivnika rozpochavshi svij nastup na misyac ranishe 19 serpnya 1942 roku Leningradskij front rozpochav svoyu fazu nastupalnoyi operaciyi a 27 serpnya 1942 roku perejshov u nastup Volhovskij front u vuzkomu vistupi nimeckih vijsk bilya Sinyavino proti vijsk 18 yi armiyi Georga Lindemana Z 28 serpnya vijskam Manshtejna sho gotuvalisya do shturmu mista dovelosya z velikimi trudnoshami vidbivati udari Chervonoyi armiyi Seriya zapeklih boyiv z pereminnim uspihom trivala do seredini zhovtnya v yakih fon Manshtejnu menshimi silami vdalosya poboroti znachne ugrupovannya radyanskih vijsk yaki vtratili ponad 60 000 osib protyagom kilkoh misyaciv Do 10 zhovtnya liniya frontu povernulasya do vihidnogo polozhennya pered pochatkom cij bitvi Odnak ce oznachalo sho nimci buli vzhe ne v zmozi rozpochati rishuchogo shturmu Leningrada i obloga prodovzhuvalasya j u 1943 roci U hodi cih boyiv zaginuv sin Manshtejna lejtenant 51 go pancer grenaderskogo polku Vrazhenij tyazhkoyu vtratoyu Manshtejn odrazu zh pislya pohoronu poyihav do Nimechchini Cherez kilka dniv pislya jogo povernennya na front prijshla zvistka pro otochennya 6 yi armiyi v rajoni Stalingrada Ryatuvati yiyi Gitler doruchiv Manshtejnu yakogo v listopadi 1942 roku priznachayut komanduvachem novosformovanoyi grupi armij Don yaka bula skomponovana z vijsk 4 yi tankovoyi Germana Gota 6 yi polovoyi Fridriha Paulyusa i 3 yi rumunskoyi armij Petre Dumitresku Fon Manshtejn otrimav nakaz zvilniti otocheni v Stalingradi armiyi 12 grudnya komanduvach grupoyu armij pochav svij nastup i do 24 grudnya 1942 roku buv za 50 km vid Stalingrada koli jogo prosuvannya bulo zupinene sproba deblokuvati 6 tu armiyu zakinchilasya nevdacheyu Potim buv trivalij vidstup na 200 km nazad yakij prodovzhuvavsya do lyutogo 1943 roku Lishe z velikimi trudnoshami Manshtejnu vdalosya utrimati Rostov na Donu i ne dopustiti povnogo rozgromu vsogo pivdennogo krila nimeckogo Shidnogo frontu ugrupovannya chiselnistyu blizko 900 tis cholovik Harkivska operaciya 13 lyutogo 1943 grupa armij Don bula perejmenovana v grupu armij Pivden komanduvachem yakoyi zalishivsya Erih fon Manshtejn U lyutomu berezni 1943 roku Manshtejn proviv uspishnij kontrnastup na harkivskomu napryami vidkinuvshi radyanski vijska za r Siverskij Donec i ovolodivshi Harkovom za sho 12 bereznya 1943 roku buv nagorodzhenij dubovim listyam do Licarskogo hresta Tretya bitva za Harkiv 1943 Erih fon Manshtejn obgovoryuye plan operaciyi Citadel z general polkovnikom Germanom Gotom 21 chervnya 1943 Operaciya Citadel Dokladnishe Bitva na Kurskij duzi Iz zakinchennyam zimovo vesnyanoyi kampaniyi 1942 1943 roku na Shidnomu fronti vstanovilosya vidnosne zatishshya Obidvi storoni gotuvalisya do virishalnogo nastupu yakij mav perelomiti hid vijni Yak ce bulo i ranishe Manshtejn zaproponuvav svij vlasnij plan litnoyi nastupalnoyi kampaniyi Vermahtu na 1943 rik Vin sprognozuvav kilka alternativnih variantiv Pershij zavdati udaru na pochatku travnya koli radyanski vijska she ne budut gotovi do nastupu i dezorganizuvati pidgotovku vzyavshi v klishi Kursk Drugij sam Manshtejn vvazhav jogo krashim dochekatisya nastupu Chervonoyi armiyi vidijti pered samim jogo pochatkom i potim zavdati flangovogo udaru z boku Kiyeva roztroshivshi protivnika Gitler vidkinuv ostannij vvazhayuchi jogo zanadto rizikovanim Ale pogodivshis z pershim variantom vidklav ataku pered samim yiyi pochatkom virishivshi dochekatisya pributtya dodatkovih sil sho zbilshuvalo shansi na uspih Zatrimka trivala do lipnya prichomu vigrali vid neyi v osnovnomu radyanski vijska U hodi operaciyi Citadel grupa armij Pivden Manshtejna mala dobri shansi na uspih ale kinec kincem bula zupinena koli 4 ta tankova armiya bilshe ne zmogla prosuvatisya na pivnich Hocha pivdenna polovina klishiv pronikla dosit gliboko grupa armij Centr G fon Klyuge spochatku natrapila na zapeklij opir a potim bula rozbita flangovim kontrudarom radyanskih vijsk Ce stalo pochatkom zagalnogo kontrnastupu Chervonoyi armiyi yakomu nimci protistoyati vzhe ne mogli Pislya krahu operaciyi Citadel Erih fon Manshtejn dovgij chas vidstupav pid natiskom vijsk Chervonoyi armiyi U cih vazhkih umovah Manshtejn prodemonstruvav bliskuchu majsternist zumivshi peretvoriti panichnu vtechu na organizovanij vidstup vijsk grupi armij Pivden do rubezhu Dnipra Traurna ceremoniya pohovannya komandira 6 yi tankovoyi diviziyi general majora Valtera fon Gyunersdorffa na vijskovomu cvintari v Harkovi 18 lipnya 1943 roku Na ceremoniyi osobisto prisutnij komanduvach grupoyu armij Pivden general feldmarshal Erih fon Manshtejn Bilya nogo komanduvach 4 yi tankovoyi armiyi German Got i komandir 11 go armijskogo korpusu Erhard Raus Zhinka z kvitami v centri druzhina fon Gyunersdorffa Oda yaka pracyuvala medsestroyu v Harkivskomu shpitali 3 veresnya 1943 Manshtejn pidtrimanij general feldmarshalom fon Klyuge zaproponuvav Gitleru provesti dokorinnu reorganizaciyu vishogo vijskovogo kerivnictva vermahtu zasnuvati post golovnokomanduvacha Shidnim frontom skasuvati OKV i peredati kerivnictvo vsima frontami Generalnomu shtabu suhoputnih vijsk a takozh provesti ryad inshih zahodiv cogo zh planu tobto po suti peredbachalosya usunuti Gitlera vid kerivnictva bojovimi operaciyami nimeckoyi armiyi Ale Gitler navidriz vidmovivsya navit obgovoryuvati ce pitannya Pidbiti nimecki tanki 1943 r Operaciya Citadel Bitva za Dnipro Dokladnishe Bitva za Dnipro Voseni 1943 roku z velikimi trudnoshami Manshtejnu vdalosya zupiniti potuzhnij nastup Chervonoyi armiyi po Dnipru spirayuchis svoyimi osnovnimi silami na oboronni rubezhi pozdovzh Shidnogo valu Grupa armij Pivden pid komanduvannyam fon Manshtejna zahishala zahidnij bereg Dnipra zavdayuchi Chervonij armiyi vazhkih vtrat U zhovtni 1943 roku v rezultati uspishno provedenogo kontrudaru v rajoni Krivogo Rogu Manshtejnu vdalosya zavdati serjoznoyi porazki ugrupovannyu radyanskih vijsk sho virvalosya daleko vpered vid osnovnih sil Hocha na seredinu sichnya 1944 roku Manshtejnu v cilomu vdalosya stabilizuvati situaciyu na fronti prote z kincya sichnya vin buv vimushenij vidstupati j dali pid potuzhnimi udarami novogo nastupu Chervonoyi armiyi sho rozgornuvsya iz zahoplenih radyanskimi vijskami placdarmiv koli Chervona armiya perejshla v zagalnij nastup na Pravoberezhnij Ukrayini Front oboroni nimeckih vijsk zatrishav po vsih shvah Udari radyanskih vijsk ishli odin za odnim lamayuchi oboronu protivnika to na odnomu to na inshomu napryamku U seredini lyutogo 1944 roku na odniyeyi z dilyanok oboroni grupi armij sklalasya kritichna situaciya yaka mala pererosti v drugij Stalingrad Erih fon Manshtejn ne posluhavsya nakazu Gitlera yakij kategorichno zaboronyav svoyim komanduvacham vidstupati bez jogo osobistogo dozvolu z bud yakih pozicij ta viviv 11 j i 42 j korpusi 56 000 soldativ svoyeyi grupi armij Pivden z Cherkaskogo kotla sho utvorivsya 16 17 lyutogo 1944 roku Vreshti resht Gitler pogodivsya z cim vimushenim manevrom i viddav dobro pro vidhid cih chastin z kotla koli voni faktichno vzhe buli vivedeni za nakazom Manshtejna Odnak 10 divizij i odna brigada zagalnoyu chiselnistyu do 80 tis cholovik 1600 garmat i minometiv do 230 tankiv i shturmovih garmat vse she prodovzhuvali utrimuvati svoyi poziciyi j vreshti resht opinilasya v Korsun Shevchenkivskomu kotli Sproba deblokuvati yih zakinchilasya nevdacheyu 17 lyutogo virvatisya z otochennya vdalosya lishe neznachnij kilkosti pidrozdiliv zagalnoyu chiselnistyu trohi bilshe 36 tis osib razom z poranenimi 19 bereznya 1944 Manshtejn zazhadav vid Gitlera nadati jomu svobodu dij pri provedenni bojovih operacij ale znovu otrimav vidmovu 23 bereznya v otochennya potrapila 1 sha tankova armiya generala Gansa Gube yakij Gitler takozh zaboronyav vidstupati 25 bereznya Manshtejn prigrozivshi vidstavkoyu zazhadav vid fyurera skasuvannya cogo nakazu i domigsya svogo 6 kvitnya 1 sha tankova armiya vijshla z otochennya Naprikinci bereznya 1944 roku pivdenne krilo nimeckogo Shidnogo frontu bulo rozkolote vijskami Chervonoyi armiyi na dvi chastini Odna z nih grupa armij A vidkinuta za r Dnister a druga ocholyuvana Manshtejnom grupa armij Pivden v Zahidnu Ukrayinu 30 bereznya Gitler viklikav Manshtejna v svoyu stavku nagorodiv jogo mechami do Licarskogo hresta i vidstoroniv vid komanduvannya grupoyu armij Pivden Proshayuchis z feldmarshalom fyurer skazav jomu sho yaksho vin Gitler zadumaye velikij nastup to obov yazkovo doruchit ocholiti jogo Manshtejnu Vidstavka 30 bereznya 1944 roku general feldmarshal Erih fon Manshtejn buv vidpravlenij u vidstavku i perevedenij do rezervu OKV Jogo post zajnyav Valter Model Zarahovanij do rezervu Manshtejn tak do kincya vijni j ne otrimav zhodnogo priznachennya i ne brav uchasti u vijskovih diyah Vtim chas vid chasu fyurer prodovzhuvav nadavati jomu znaki povagi zokrema podaruvav velikij mayetok Pislya vijni U 1945 roci Erih fon Manshtejn buv areshtovanij anglijcyami i pomishenij u v yaznicyu U 1949 roci vin postav pered anglijskim vijskovim sudom v Gamburzi de buv viznanij vinnim u voyennih zlochinah i zasudzhenij do 18 richnogo tyuremnogo uv yaznennya Odnak virok vinesenij Manshtejnu viklikav nevdovolennya na Zahodi de porahuvali jogo ne tilki zanadto suvorim a j nespravedlivim Pid tiskom konservativnih kil anglijskoyi vladi termin uv yaznennya Manshtejnu spochatku skorotili do 12 rokiv a v 1952 roci i zovsim zvilnili jogo vid pokarannya umovno za stanom zdorov ya U 1953 roci vsi zvinuvachennya z Manshtejna buli znyati Pislya zvilnennya Manshtejn yakijs chas perebuvav vijskovim radnikom pri uryadi FRN pracyuvav u Bundesveri radnikom z pereozbroyennya Pishovshi na vidpochinok Manshtejn pochav robotu nad memuarami de opisuvav diyi Vermahtu na Shidnomu fronti v yakih vsyu provinu za porazku Nimechchini v Drugij svitovij vijni pokladav na Gitlera zvinuvachuyuchi jogo v bezdarnosti i vijskovomu diletantstvi U toj zhe chas vin vsilyako vigorodzhuvav nimeckij Generalnij shtab i generalitet a zarazom pragnuv vipravdati j sebe spisuyuchi provinu za svoyi osobisti vijskovi porazki na Gitlera i vsilyakogo rodu fatalni vipadkovosti Jogo knigu Zagubleni peremogi bulo perekladeno bagatma movami Peru Manshtejna nalezhit takozh kniga spogadiv Z zhittya soldata 1887 1939 1958 de vin rozpovidaye pro podiyi svogo zhittya i vijskovoyi sluzhbi do pochatku Drugoyi svitovoyi vijni Buv pochesnim chlenom ryadu veteranskih vijskovih organizacij FRN Ostanni roki zhittya vin proviv u Bavariyi de j pomer 10 chervnya 1973 roku v nevelikomu mistechku Irshengauzen Erih fon Manshtejn v 1956 rociRol Eriha fon Manshtejna v istoriyiYak i vsi gitlerivski feldmarshali Manshtejn pochav svoyu vijskovu kar yeru she v kajzerivskij armiyi Zakinchiv Akademiyu Generalnogo shtabu naperedodni Pershoyi svitovoyi vijni na polyah bitv yakoyi zdobuv velikij bojovij dosvid Potim dovgi roki zajmav rizni shtabni ta komandni posadi v rejhsveri Ale prosuvannya jogo po sluzhbi jshlo dosit povilno Do momentu prihodu do vladi v Nimechchini nacistiv sichen 1933 roku Manshtejn buv usogo lishe komandirom bataljonu vzhe mayuchi za plechima 27 rokiv armijskoyi sluzhbi Jogo strimkij zlit vidbuvsya tilki v roki Tretogo rejhu vsogo za yakihos 10 rokiv vin projshov shlyah vid pidpolkovnika do general feldmarshala v kajzerivskij armiyi za takij samij chas vin prosunuvsya vsogo lishe vid lejtenanta do kapitana Razom z perevazhnoyu bilshistyu starshih i vishih oficeriv rejhsveru Manshtejn spochatku dosit skeptichno stavivsya do nacistiv i navit za svoyi antinacistski poglyadi potrapiv do yih chornogo spisku sho led ne koshtuvalo jomu kar yeri Ale potim yak i bagato jogo koleg zaradi svoyih chestolyubnih ambicij vin pishov na kompromis z nacistskoyu vladoyu i zrobiv na sluzhbi yij bliskuchu vijskovu kar yeru Vid bagatoh inshih voyenachalnikiv Vermahtu Manshtejn vidriznyavsya tim sho inodi dozvolyav sobi mati vlasnu dumku Tak vin ne shvalyuvav j ne brav uchasti v masovih zvirstvah sho tvoryatsya karatelyami z vijsk SS na okupovanih jogo vijskami teritoriyah Ale vodnochas i ne vzhivav niyakih zahodiv shodo pripinennya takih akcij yaksho voni mali misce Zgodom Manshtejn yakogo ranishe ne pomichali v antisemitizmi zminiv svoyu tochku zoru j u yevrejskomu pitanni Pochinayuchi z 1942 roku vin stav vimagati vid svoyih pidleglih bezzhalnogo stavlennya do yevreyiv Deyaki istoriki vidmichayut sho fon Manshtejn niyakim chinom ne uhvalyuvav uchasti regulyarnih vijsk u masovih zvirstvah navit bilshe zaradi vihovannya u svoyih soldativ i oficeriv pochuttya visokoyi samosvidomosti nakazuvav yim na okupovanih teritoriyah SRSR rozdavati silgospugiddya v privatni ruki i ce robilosya prichomu vsuperech voli Gitlera i Geringa avtora Zelenoyi papki planu zberezhennya kolgospiv Bilshe togo u vvirenih jomu chastinah Manshtejn pripiniv diyu osobistogo nakazu Gitlera pro rozstril na misci polonenih politpracivnikiv Chervonoyi armiyi i ne zaspokoyivsya poki ne dobivsya jogo skasuvannya vvazhayuchi rozstril polonenih uchasnikiv boyu porushennyam norm soldatskoyi chesti i zagalnolyudskoyi morali Varto zaznachiti sho Manshtejna na fronti ohoronyav dobrovilnij zagin rosijskih kozakiv a v roztashuvanni jogo vijsk chasto ne potribna bula navit ohorona dlya kolon polonenih voni sami ne rozbigalisya i v povnomu skladi marshiruvali do misc zaznachenih dlya taboru pro sho zbereglisya svidchennya i sho nikim ne sprostovano Fon Manshtejn yak voyenachalnik Na dumku nizki vijskovih istorikiv ta ekspertiv Erih fon Manshtejn nalezhit do chisla najvidatnishih polkovodciv Tretogo rejhu Za nim micno zakripilasya reputaciya najkrashogo operativnogo talantu nimeckogo Generalnogo shtabu Yak voyenachalnik Manshtejn koristuvavsya velikim avtoritetom u vijskovih kolah Tretogo rejhu Viznanij lider vijskovih istorikiv Zahodu Liddel Gart deklaruvav Zagalna dumka sered generaliv yakih meni dovelosya dopituvati v 1945 roci zvodilasya do togo sho feldmarshal fon Manshtejn proyaviv sebe yak najtalanovitishij komandir u vsij armiyi i same jogo voni v pershu chergu bazhali b bachiti v roli golovnokomanduvacha Shozhu dumku pro Manshtejna ne raz vislovlyuvali usno i pismovo zagalnoviznanij u vermahti avtoritet Gerd fon Rundshtedt povelitel tankiv legendarnij Gejnc Guderian navit Kejtel Sam fyurer odnogo razu promovivsya Mozhlivo sho Manshtejn ce najkrashi mizki yaki tilki porodiv na svit korpus genshtabu Odin z litopisciv Drugoyi svitovoyi Devid Irving zaznachiv Povaga yaku Gitler mav do Manshtejna mezhuvala z ostrahom Kozhen z nih mav Zaliznij hrest za Pershu svitovu Gitler yefrejtor na tij vijni gordo nosiv soldatskij 2 go klasu Manshtejn oficerskij 1 go klasu Dlya osobistih zustrichej obidva zavzhdi odyagali ci ordeni movoyu cih ordeniv voni pochinali dialog yakij zavzhdi perehodiv u superechku Manshtejn vidriznyavsya vid osnovnoyi masi vishih voyenachalnikiv Vermahtu progresivnishimi poglyadami na harakter suchasnih operacij i sposobi yih vedennya shirotoyu operativnogo krugozoru zdatnistyu zdijsnyuvati smilivij i rishuchij manevr velikimi ugrupovannyami vijsk razyuchoyu nezvorushnistyu v najbilsh kritichnih situaciyah i shvidkistyu reakciyi na bud yaki zmini v obstanovci V osoblivosti v manevrenomu vedenni vijni Manshtejn bachiv klyuch do peremog nad Chervonoyu armiyeyu vodnochas Manshtejn zaznachav Yaksho ya hochu peremagati ya mayu ruhati vijska nazad i vpered ale z takoyu strategiyeyu ne buv zgidnij Gitler vin kazav pro ce navit mova ne jdetsya Ale tam de diyi Manshtejna ne buli skovani voleyu fyurera vin dobivavsya znachnih rezultativ bitva za Krim 1941 1942 Chim dali zatyaguvalasya vijna tim bilshe proyavlyalasya genialna strategiya Gitlera utrimuvati vse Manshtejn bezuspishno z ciyeyu strategiyeyu borovsya okrim boyiv proti Chervonoyi armiyi v nogo bula she odna proti doktrini Gitlera utrimuvati vse osoblivo ce pokazali boyi v Ukrayini 1943 1944 r de i tak mala kilkist nimeckih vijsk mala utrimuvati majzhe 800 km frontu pri comu ne zdayuchi zhodnogo metru zavojovanih zemel spochatku Donbas a potim Nikopol U kozhnij operaciyi na teatrah Drugoyi svitovoyi v kozhnij bitvi v yakij Manshtejn brav uchast abo keruvav vin znahodiv uspishne virishennya bojovogo zavdannya maksimalno realizuyuchi potencial svoyih vijskovih sil i tak samo maksimalno znizhuyuchi mozhlivosti protivnika Manshtejn zdobuv chimalo peremog v Polshi u Franciyi u Pribaltici Priazov yi v Krimu pid Harkovom na pochatku 1943 roku ta na inshih dilyankah frontu U polskomu blickrigu 1939 roku Manshtejn nachalnik shtabu grupi armij Pivden splanuvav otochennya osnovnih sil lodzinskogo ugrupovannya polyakiv sho prikrivalo Varshavu stvorivshi pershij u Drugij svitovij vijni kotel pislya chogo sproektuvav rozgrom elitnogo yadra polskoyi armiyi na Bzuri i vzyattya stolici Polshi Potim vin zaproponuvav dosit originalnij i bezsumnivno bliskuchij za zadumom plan kampaniyi proti Franciyi yakij privernuv uvagu Gitlera otrimav jogo shvalennya i buv pokladenij v osnovu strategichnogo planu Francuzkoyi kampaniyi 1940 roku Ale sam Manshtejn yak komandir armijskogo korpusu zmig uzyati uchast u cij kampaniyi lishe na yiyi zavershalnomu etapi Z pochatkom vijni proti Radyanskogo Soyuzu v 1941 roci Manshtejn rozgornuv svij talant u vsomu blisku pokazav sho take suchasnij stil metodi i riven vedennya bojovih dij 56 j motorizovanij korpus Manshtejna v chervni 1941 roku buv vistryam pivnichnogo klinu diyav vmilo iniciativno i rishuche Manshtejn projshovshi zi svoyim korpusom po tilah Chervonoyi armiyi 200 km za p yat dniv zabezpechiv perepravu Vermahtu po zahoplenomu z hodu mostu cherez Zahidnu Dvinu i uvirvavsya v Centralnu Rosiyu Osnovni sili Vermahtu sho jshli za Manshtejnom tilki v kotlah pid Minskom i dali polonili do 700 tis radyanskih soldativ A za ves 41 j rik takim chinom bulo vzyato v polon do 2 5 miljoniv vijskovopolonenih Zoryanim chasom dlya Manshtejna stala Krimska operaciya 1941 1942 rokiv yaku vin proviv u roli komanduvacha 11 yu armiyeyu Tut vin dijsno domigsya vrazhayuchih uspihiv Vodnochas varto vidznachiti sho vsi jogo peremogi nosili lokalnij harakter i ne spravili virishalnogo vplivu na perebig zbrojnoyi borotbi zokrema na radyansko nimeckomu fronti navpaki ti grandiozni bitvi yaki mali virishalnij vpliv na hid i rezultat ne tilki bitvi na Shidnomu fronti a j usiyeyi Drugoyi svitovoyi vijni Stalingradska chastkovo tomu sho 6 armiya Paulyusa faktichno ne vhodila pid komanduvannya Manshtejna Kurska bitva bitva za Dnipro bitvi u Pravoberezhnij Ukrayini Manshtejnom buli prograni Nezvazhayuchi na bliskuchij vijskovij talant vin neodnorazovo zaznavav u hodi bitv serjoznoyi porazki Odnak pislya pributtya naprikinci lita 1942 roku pid Leningrad general viznachene jomu Gitlerom zavdannya i z yednatisya z finskimi vijskami vikonati ne zmig Ale slid vrahovuvati te sho peremoga tam vse bula zdobuta oskilki radyanski vijska dlya prorivu blokadi Leningradu rozpochali svoyu operaciyu de i zaznali nevdachi Chergove doruchennya Gitlera vizvoliti z otochennya pid Stalingradom 6 tu armiyu Manshtejn takozh vikonati ne zumiv Bilshe togo ocholyuvana nim grupa armij Don tut Manshtejn vpershe vistupiv u roli komanduvacha grupoyu armij zaznala vazhkoyi porazki Pravda v lyutomu berezni 1943 roku zavdyaki dosit majsterno provedenomu kontrnastupu na harkivskomu napryami jomu vdalosya zavdati velikoyi porazki radyanskim vijskam diyi Eriha fon Manshtejna v cij bitvi dosi vivchayutsya u bagatoh vijskovih akademiyah yak vzirec ruhlivoyi oboroni Ale na comu vsi peremogi Manshtejna zakinchilisya Dali pishla bezperervna nizka porazok na Kurskij duzi pid Harkovom i Bogoduhovom Ohtirkoyu i Kiyevom Zhitomirom ta Korsunem Shevchenkivskim Umannyu i Proskurovom Rivnim i Luckom v peredgir yah Karpat i na Volini U rajoni Korsunya Shevchenkivskogo Chervona armiya otochila nimecki sili ale bilshosti soldatam Vermahtu vdalosya vijti z otochennya Same v boyah za Ukrayinu Manshtejn prijnyav na ozbroyennya taktiku vipalenoyi zemli yaku potim inkriminuyut feldmarshalu na procesi ale takoyu taktikoyu koristuvalisya obidvi storoni konfliktu yaksho radyanski vijska vikoristovuvali ce u 1941 roci pri vidstupi to Manshtejn u 1943 1944 rokah Diyi u Krimu i stavlennya do yevreyiv 20 listopada 1941 roku Manshtejn vidav nakaz u yakomu govoriv pro neobhidnist zhorstokogo pokarannya radyanskih yevreyiv Yevrejstvo yavlyaye soboyu poserednicku lanku mizh vorogom u nashomu tilu j Chervonoyu armiyeyu Nabagato silnishe nizh v Yevropi voni utrimuyut vsi klyuchovi poziciyi v politichnomu kerivnictvi ta administraciyi komerciyi i torgivli i ye prizvidnikom vsih zavorushen i buntiv Yevrejsku bilshovicku sistemu maye buti znisheno raz i nazavzhdi shob nikoli ne vtorgalisya v nash zhittyevij prostir u Yevropi Nimeckij soldat takim chinom virishuye ne tilki zavdannya znishennya vijskovogo potencialu ciyeyi sistemi Vin vistupaye yak nosij rasovoyi koncepciyi i yak mesnik za vsi zhorstokosti zdijsneni proti nogo i nimeckogo narodu Soldat povinen rozumiti neobhidnist zhorstokogo pokarannya yevrejstva nosiya samogo duhu bilshovickogo teroru Ce takozh neobhidno dlya togo shob pripiniti v zarodku vsi sprobi zavorushen yaki v bilshosti vipadkiv organizovani yevreyami U nakazi takozh govorilosya sho cherez prodovolchu situaciyu v Nimechchini vijska povinni v maksimalno mozhlivij miri vivezti vsi zapasi do sebe na batkivshinu Pri comu yak viznavav Manshtejn u vorozhih mistah znachna chastina naselennya bude goloduvati Istorik Valerij Engel govoryachi pro rol u Golokosti nakazu Manshtejna vidznachav sho dlya vinishennya yevreyiv v radyanskij kampaniyi nimecke komanduvannya vpershe zadiyalo i armiyu oskilki radyanski yevreyi sprijmalis ne tilki yak yevreyi vzagali a yak osnovni nosiyi bilshovickogo duhu Pislya zahoplennya nimeckimi vijskami Krimu v kinci zhovtnya 1941 roku bulo vbito blizko p yati tisyach krimchakiv i blizko visimnadcyati tisyach yevreyiv Okupacijna vlada ne bula vpevnena shodo prinalezhnosti krimchakiv do yevrejskoyi rasi tomu zrobila zapit u Berlin de yim vidpovili sho krimchaki takozh povinni buti znisheni Vidpovidno do cogo ajnzacgrupoyu SS D z 16 listopada po 15 grudnya 1941 v Zahidnomu Krimu bulo znisheno 2504 krimchakiv 11 grudnya nimci rozstrilyali poblizu sela Mazanka krimchakiv iz Simferopolya 4 grudnya krimchakiv u Feodosiyi ta Kerchi 18 sichnya 1942 v Karasu Bazari blizko dvoh tisyach krimchakiv bulo otruyeno gazom v dushogubkah I A Altman komentuyuchi nakaz Manshtejna pisav Z yednannya ideologichnih i rasistskih gasel pronizuvalo vsi propagandistski zakliki adresovani soldatam vermahtu Yevrejske pitannya nezminno zajmalo u nih vazhlive misce Majzhe vsi providni nimecki vijska v tij chi inshij miri iniciyuvali zhorstoke povodzhennya vijsk proti vsogo mirnogo naselennya na okupovanij teritoriyi Yak zaznachiv Dyukov O R pidpisanij 20 listopada nakaz fon Manshtejna ne projshov darma Vtim zhorstokist do yevreyiv proyavleni vijskami Manshtejna ne bula chimos unikalnim V inshih svoyih nakazah Manshtejn rekomenduvav ztravlyuvati krimskih tatar i musulman z partizanami Prote zagalom provina Manshtejna v zlochinah proti yevreyiv ye nedovedenoyu i vkazani dokumenti ye lishe nepryamimi svidoctvami Nagorodi general feldmarshala Eriha fon ManshtejnaNagorodi general feldmarshala Eriha fon ManshtejnaZaliznij Hrest 2 go klasu 5 zhovtnya 1914 Zaliznij Hrest 1 go klasu 13 listopada 1915 Licarskij hrest Korolivskogo ordenu domu Gogencollerniv z mechami Prussiya kviten 1918 Licarskij hrest ordena Fridriha 1 go klasu z mechami Vyurtemberg Ganzejskij Hrest Gamburg Chornij nagrudnij znak Za poranennya 1918 Pochesnij hrest veterana vijni za 1914 1918 1934 Pryazhka do Zaliznogo hresta 2 go klasu 16 veresnya 1939 Pryazhka do Zaliznogo hresta 1 go klasu 21 veresnya 1939 Licarskij hrest Zaliznogo hresta 31 19 lipnya 1940 Licarskij hrest Zaliznogo hresta z Dubovim listyam 209 14 bereznya 1943 Licarskij hrest Zaliznogo hresta z Dubovim listyam ta Mechami 59 30 bereznya 1944 Orden Mihaya Horobrogo 3 go klasu 21 listopada 1941 Rumuniya 2 go klasu Rumuniya Medal Za zimovu kampaniyu na Shodi 1941 42 1942 Medal za vislugu rokiv u zbrojnih silah I stupenya za 25 rokiv vijskovoyi sluzhbi Medal za vislugu rokiv u zbrojnih silah II stupenya za 18 rokiv vijskovoyi sluzhbi Medal za vislugu rokiv u zbrojnih silah III stupenya za 12 rokiv vijskovoyi sluzhbi Medal za vislugu rokiv u zbrojnih silah IV stupenya za 4 roki vijskovoyi sluzhbi Krimskij shit u zoloti 1943 8 raziv vidmichenij v dopovidi Vermahtberiht 11 12 ta 31 zhovtnya 1941 19 ta 20 travnya 1942 2 lipnya 1942 20 bereznya 1943 4 serpnya 1943 Dzherela na hrono ru Arhiv originalu za 26 listopada 2011 Procitovano 21 zhovtnya 2011 ros na s s name Arhiv originalu za 22 zhovtnya 2011 Procitovano 21 zhovtnya 2011 ros na battlefront ru Arhiv originalu za 13 veresnya 2011 Procitovano 21 zhovtnya 2011 ros na peoples ru Arhiv originalu za 17 kvitnya 2012 Procitovano 21 zhovtnya 2011 ros na velikvoy narod ru Arhiv originalu za 11 kvitnya 2003 Procitovano 21 zhovtnya 2011 ros Manshtejn Erih fon Levinski general feldmarshal Tretego Rejha nedostupne posilannya z lipnya 2019 Erih fon Manshtejn 16 kvitnya 2015 u Wayback Machine T G Shubina EVI Marshaly i admiraly Minsk 1997 MemuariManshtejn E fon Uteryannye pobedy Verlorene Siege M ACT SPb Terra Fantastica 1999 ros Manshtejn E fon Iz zhizni soldata M Feniks 2000 320 s ISBN 5 222 01167 4LiteraturaGordienko A N Komandiry Vtoroj mirovoj vojny T 2 Mn 1998 638 str ISBN 985 437 627 3 Manfred Oldenburg Ideologie und militarisches Kalkul Die Besatzungspolitik der Wehrmacht in der Sowjetunion 1942 Bohlau Koln u a 2004 ISBN 3 412 14503 3 Schwerpunkt 11 Armee Mansteins auf der Krim nim Marcel Stein Der Januskopf Feldmarschall von Manstein eine Neubewertung Biblio Verlag Bissendorf 2004 ISBN 3 7648 2387 9 Rezensionen November 2005 28 zhovtnya 2010 u Wayback Machine nim Oliver von Wrochem Die Auseinandersetzung mit Wehrmachtsverbrechen im Prozess gegen den Generalfeldmarschall Erich von Manstein 1949 In Zeitschrift fur Geschichtswissenschaft 46 1998 Heft 4 S 329 353 Anklagepunkte Verteidigung Urteil Bewertung nim Oliver von Wrochem Erich von Manstein Vernichtungskrieg und Geschichtspolitik Schoningh Paderborn 2006 ISBN 978 3 506 72977 4 zugl Dissertation Universitat Hamburg 2005 Rezension 9 chervnya 2011 u Wayback Machine nim Bernd Boll Generalfeldmarschall Erich von Lewinski gen von Manstein in Gerd R Ueberschar Hrsg Hitlers militarische Elite Vom Kriegsbeginn bis zum Weltkriegsende Bd 2 Primus Verlag Darmstadt 1998 ISBN 3 89678 089 1 ISBN 3 534 12678 5 Wissenschaftliche Buchgesellschaft S 143 152 nim Glantz David M 2002 Black Sea Inferno The German Storm of Sevastopol 1941 1942 Spellmount Publishers ISBN 1 86227 161 5 angl Stein Marcel 2007 The Janushead Field Marshal Von Manstein A Reappraisal Solihill West Midlands England Helion and Company ISBN 1 906033 02 1 angl Forczyk Robert 2010 Manstein Leadership Strategy Conflict Oxford Osprey ISBN 978 1 84603 221 9 Melvin Mungo 2010 Manstein Hitler s Greatest General London Weidenfeld amp Nicolson ISBN 978 0 297 84561 4 PosilannyaVikishovishe maye multimedijni dani za temoyu Erih fon Manshtejn Tabellarische Kurzbiographie 11 serpnya 2011 u Wayback Machine Erih fon Manshajn und Levinski 29 listopada 2011 u Wayback Machine bolg Manstein von Lewinski von Fritz Erich 14 chervnya 2009 u Wayback Machine nagorodi feldmarshala fon Manshtejna angl Erich von Manstein 19 bereznya 2015 u Wayback Machine angl Manstein Erich von von Lewinski 25 zhovtnya 2014 u Wayback Machine mogila feldmarshala fon Manshtejna angl Manshtejn Erih Fric fon Livinski 21 grudnya 2007 u Wayback Machine Erich von Manstein 16 bereznya 2016 u Wayback Machine VideoWehrmacht Generals Erich von MansteinPrimitkiMANShTEJN MANSTEIN ERIH FON resource history org ua Procitovano 8 travnya 2024 Manshtejn Erih fon Vtracheni peremogi PDF ukrayinska Manshtejn Erih fon Iz zhittya soldata PDF ukrayinskoyu s 22 E Manstein Soldat im 20 Jahrhundert 5th Ed Bernard amp Graefe 2002 p 10 ISBN 978 3 7637 5214 0 Kozickij A M Manshtejn Erih Ukrainian T 19 Institut enciklopedichnih doslidzhen NAN Ukrayini ISBN 978 966 02 2074 4 Arhiv originalu za 13 zhovtnya 2007 Procitovano 13 zhovtnya 2007 Melvin Mungo 2010 Manstein Hitler s Greatest General London Weidenfeld amp Nicolson anglijskoyu s 120 125 Melvin Mungo 2010 Manstein Hitler s Greatest General London Weidenfeld amp Nicolson anglijskoyu s 469 470 Evans Richard molodshij 2008 The Third Reich at War New York Penguin Group anglijskoyu s 7 Forchik Robert 2010 Manstein Leadership Strategy Conflict anglijskoyu s 16 Arhiv originalu za 14 serpnya 2007 Procitovano 22 zhovtnya 2011 Vanyeyev G I Sevastopol 1941 1942 Hronika geroyichnoyi oboroni Kiyiv Ukrayina 1995 S 250 Arhiv originalu za 18 travnya 2012 Procitovano 20 chervnya 2009 Arhiv originalu za 28 chervnya 2009 Procitovano 20 chervnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 30 zhovtnya 2012 Procitovano 20 chervnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 24 listopada 2009 Procitovano 20 chervnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Nacistskaya politika unichtozheniya evrejskogo naroda i etapy Katastrofy Elektronnaya evrejskaya enciklopediya ros Krimchaki Elektronnaya evrejskaya enciklopediya ros Arhiv originalu za 4 serpnya 2009 Procitovano 20 chervnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Arhiv originalu za 10 chervnya 2009 Procitovano 20 chervnya 2009 a href wiki D0 A8 D0 B0 D0 B1 D0 BB D0 BE D0 BD Cite web title Shablon Cite web cite web a Obslugovuvannya CS1 Storinki z tekstom archived copy yak znachennya parametru title posilannya Mizhnarodne viznannya ta nagorodi Poperednik Dzhordzh Marshall SShA Lyudina tizhnya zhurnalu Tajm 10 sichnya 1944 Nastupnik Oveta Kalp Hobbi SShA Komanduvannya vijskovimi formuvannyami ustanovami Tretogo Rejhu Poperednik general lejtenant German Got komandir 18 yi pihotnoyi diviziyi 1 kvitnya 1938 26 serpnya 1939 Nastupnik general lejtenant Fridrih Karl Kranc Poperednik sformovanij komandir 38 go armijskogo korpusu 1 lyutogo 1940 28 lyutogo 1941 Nastupnik general vid infanteriyi Fridrih Vilgelm fon Shapp yuyi Poperednik sformovanij komandir 56 go motorizovanogo korpusu 1 bereznya 13 veresnya 1941 Nastupnik general lejtenant Ferdinand Shal Poperednik general polkovnik Ojgen Ritter fon Shobert komanduvach 11 yi armiyi 21 veresnya 1941 21 listopada 1942 Nastupnik general artileriyi Anton Grasser Poperednik sformovana z 11 yi armiyi komanduvach grupoyu armij Don 21 listopada 1942 12 lyutogo 1943 Nastupnik ob yednana z grupoyu armij B v grupu armij Pivden Poperednik znov stvorena komanduvach grupoyu armij Pivden 12 lyutogo 1943 31 bereznya 1944 Nastupnik general feldmarshal Valter Model