Еге́йська культу́ра, також Кри́то-міке́нська культу́ра — загальна назва цивілізацій бронзової доби у ХХХ-ХІІ ст. до н. е. на островах Егейського моря, Криті, у материковій Греції та Малій Азії (насамперед Анатолія).
Розкопки
Перші центри відкриті розкопками німецького підприємця та археолога Генріха Шлімана у Мікенах у 1876 і британського археолога Артура Еванса на Криті з 1899. З 19 століття досліджено кілька сотень пам'ятників: могильники, поселення, великі міста типу Поліохні на острові Лемнос із кам'яною стіною висотою 5 м, на острові Мілос, царські резиденції — Троя, палаци Криту (Кнос, Маллія, Фест), акрополь у Мікенах.
Міста цієї доби звичайно були укріплені стінами із вежами та бастіонами, із суспільними будинками й храмами з'явилися в західній Анатолії в 3000-2000 до н. е. Укріплені поселення в материковій Греції — наприкінці 2300—2000 до н. е., на Криті фортеці невідомі.
Поділ культури
Виділяється кілька локальних археологічних культур, що узагальнено об'єднують у поняття Егейської цивілізації:
Хронологічно ці культури прийнято ділити на три основні періоди: ранній, середній і пізній, а кожний період — на 3 субперіода (І, ІІ, ІІІ): наприклад, ранньомінойский І, середньосолунський ІІІ і так далі.
Розвиток міст
![image](https://www.wikidata.uk-ua.nina.az/image/aHR0cHM6Ly93d3cud2lraWRhdGEudWstdWEubmluYS5hei9pbWFnZS9hSFIwY0hNNkx5OTFjR3h2WVdRdWQybHJhVzFsWkdsaExtOXlaeTkzYVd0cGNHVmthV0V2WTI5dGJXOXVjeTkwYUhWdFlpOWxMMlUyTDB4cGJtVmhjbDlDWHlVeU9FMTVZMlZ1WVdWaGJsOUhjbVZsYXlVeU9WOU9RVTFCWDFSaFlteGxkSFJsWHpjMk56RXVhbkJuTHpJMU1IQjRMVXhwYm1WaGNsOUNYeVV5T0UxNVkyVnVZV1ZoYmw5SGNtVmxheVV5T1Y5T1FVMUJYMVJoWW14bGRIUmxYemMyTnpFdWFuQm4uanBn.jpg)
Розвиток егейської культури проходив нерівномірно, її центри переживали епохи занепаду й розквіту у різний час. Процес формування егейської цивілізації був складним й тривалим:
- культури західної Анатолії й Середньої Греції виникли на основі місцевого неоліту,
- на островах східної частини Егейського моря переважав вплив культури Трої;
- західноанатолійський вплив був сильним і на інших островах.
Близько 2300 до н. е. Пелопоннес і північно-західна Анатолія зазнали ворожої навали, про що свідчать сліди пожеж і руйнування у поселеннях. Під впливом прибульців (можливо, індоєвропейського походження) до 2000—1800 рр. до н. е. змінилася матеріальна культура материкової Греції, Трої та деяких островів. На Криті, не порушеному навалою, продовжувала розвиватися мінойська культура.
На початку в 2000—1800 до н. е. з'явилася ієрогліфічна писемність, з 1600 до н. е. — лінійне письмо А. Середина бронзової доби (2000—1500 рр. до н. е.) — період найбільшої консолідації егейської цивілізації, про що свідчить певна єдність матеріальної культури: кераміки, металевих виробів та іншого.
Близько 1600 до н. е. вторгнення в материкову Грецію нових племен (можливо, ахейців), воїни яких використовували бойові колісниці, поклало початок виникненню невеликих держав мікенського періоду навколо інших центрів — Мікен, Тиринфа, Орхомена. Близько 1470 до н. е. деякі центри егейської культури (особливо на острові Крит) постраждали від виверження вулкана Санторін. На Криті з'явилося ахейське (мікенське) населення, що принесло нову культуру та лінійне письмо Б. З 1220 р. до н. е егейська культура переживає глибоку внутрішню кризу, що супроводжується навалою дорійців і «народів моря» і призводить цивілізацію до загибелі.
Мистецтво Егейської культури
Егейське мистецтво характеризується переходом провідної ролі в його розвитку від однієї області Егейського світу до іншого, додаванням місцевих стилів, взаємозв'язками з мистецтвом Давнього Єгипту, Сирії, Фінікії. У порівнянні із художніми культурами Стародавнього Сходу Егейське мистецтво відрізняється більш світським характером.
Кікладське мистецтво
Серед пам'ятників 3000-2000 рр. до н. е. виділяється поховальна пластика Кіклад, «кикладські ідоли» — мармурові статуетки або голови (фрагменти статуй) геометризованих, лаконічних, монументальних форм із чітко вираженою архітектонікою («скрипкоподібні» фігури, оголені жіночі статуетки).
- Так звана «Літаюча сковорідка» із зображенням корабля, Національний археологічний музей Афін
-
-
-
Критське мистецтво
Приблизно з 2300 — 2200 до н. е. провідним центром художньої культури став Крит (розквіт в 2000 — 1500 роках до н. е.). Мистецтво Криту поширило вплив на Кіклади й материкову Грецію. Найвищі досягнення критських зодчих — палаци (відкриті в Кносі, Фесті, Маллії, Като-Закро), у яких сполучення великих горизонтальних площин (двори) і комплексів 2 — 3-поверхових приміщень, світлових колодязів, пандусів, сходів створює ефект мальовничого перетікания простору, емоційно багатий, насичений нескінченною мінливістю вражень художній образ.
На Криті був створений своєрідний тип колони, що розширюється догори. В образотворчому й декоративно-прикладному мистецтві Криту орнаментально-декоративний стиль (2000 — 1700 років до н. е., що досяг досконалості у вазописі камарес) змінюється в 1700 — 1500 роках до н. е. більш конкретною і безпосередньою передачею образів рослинного й тваринного світу й людини (фрески палацу в Кносі, вази із зображенням морських істот, виконання дрібної пластики, торевтики, гліптики). До 1400 року до н. е.(приблизно, у зв'язку із завоюванням ахейцями) наростають умовність, стилізація (фрески «тронного залу» і розфарбований рельєф зі стукко «цар-жрець» з палацу в Кносі, вазопис «палацового стилю»).
- «Дельфіни з Акротирі»
- Кносські дельфіни
- «Мавпа з квітами-крокусами», Археологічний музей, Гераклейон.
- «Дельфіни і риби» (фрагмент), Акротирі, Кнос, 1700-
-
- «Ігри з биками» (Таврокатапсія) — одна з найвизначніших фресок, що прикрасила Кносський палац. Заслуговує уваги участь в цих змаганнях жінок. Археологічний музей Іракліону
-
- Фреска «Акробати грають з биком» або «Таврокатапсія», Археологічний музей Іракліону
-
-
-
-
-
- «Блакитні мавпи». Фреска з Санторіні
Мікенська культура
1700—1200 до н. е. — період високого розквіту мистецтва Ахейської Греції. Міста-фортеці (Мікени, Тиринф) будувалися на пагорбах, з потужними стінами циклопічної кладки (з кам'яних брил вагою до 12 тонн) і плануванням в двох рівнях — нижнє місто, або агора, (місце притулку населення околиць) і акрополь із палацом правителя. В архітектурі житла (палаци й будинки, як і на Криті, будувалися на кам'яних цоколях із самана з дерев'яними зв'язками) складається тип прямокутного з портиком будинку — мегарона, прообраз давньогрецького «храму в антах».
Краще інших розкопаний палац у Пілосі. Виділяються круглі в плані купольні гробниці-толоси з помилковим зводом і дромосом («гробниця Атрея» біля Мікен, 1400—1200 рр. до н. е.). Образотворче і декоративно-прикладне мистецтво ахейської Греції зазнало впливу від сильного мистецтва, особливо в 1700—1500 рр. до н. е. (вироби із золота й срібла з «шахтових гробниць» у Мікенах). Місцевий стиль характеризується узагальненістю й лаконічністю форм (рельєфи на надгробних стелах «шахтових гробниць», поховальні маски, деякі посудини («кубок Нестора») із поховань). Мистецтво 1500—1200 рр. до н. е., як і Критське мистецтво, велику увагу приділяло людині й природі (фрески палаців у Фівах, Тиринфі, Мікенах, Пілосі; вазопис, скульптура), але тяжіло до стійких симетричних форм і узагальнення (геральдична композиція з фігурами 2 левів рельєфу Левових воріт у Мікенах).
- Мікенська жінка
- «Маска Агамемнона». Із гробниці V могильного кола «А» у Мікенах. Золото. Близько 1500 до н. е. Національний археологічний музей Афін
-
- Маска з Мікен. Писане стукко. 1400—1200 рр. до н. е. Національний археологічний музей Афін
- Золота мікенська чаша, толос у , Лаконія, бл. 1500 р. до н. е. Національний археологічний музей Афін
-
-
- Кратер із «Будинку воїнів» у Мікенах. Теракота, бл. 1200 до н. е. Національний археологічний музей Афін
-
Посилання
- Егейська культура // Універсальний словник-енциклопедія. — 4-те вид. — К. : Тека, 2006.
Література
- Андреев Ю. В. От Евразии к Европе: Крит и Эгейский мир в эпоху бронзы и раннего железа (III-нач. I тысячелетия до н. э.). СПб.: Дмитрий Буланин, 2002. 864 с. — .
- Глазычев В. Л. Гемма Коперника. — Москва: Советский художник, 1989. 416 с. —
- Драчук В. С. Дорогами тысячелетий. — Москва: Молодая гвардия, 1977. 256 с.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Ege jska kultu ra takozh Kri to mike nska kultu ra zagalna nazva civilizacij bronzovoyi dobi u HHH HII st do n e na ostrovah Egejskogo morya Kriti u materikovij Greciyi ta Malij Aziyi nasampered Anatoliya Istoriya GreciyiDoistorichna GreciyaEgejska civilizaciyaZahidnoanatolijskaMinojskaKikladskaElladskaMikenskaStarodavnya GreciyaTemni stolittyaArhayichna GreciyaKlasichna GreciyaEllinistichna GreciyaRimska imperiyaRimska GreciyaSerednovichna GreciyaVizantijska imperiyaLatinokratiyaOsmanska GreciyaSuchasna istoriyaGrecka revolyuciyaGrecke korolivstvoDruga grecka respublikaDruga svitova vijnaGrecka derzhava 1941 1944 Okupaciya ta Ruh Oporu Gromadyanska vijnaRezhim polkovnikivTretya Grecka RespublikaPortal Greciya pereglyanutiobgovoritiredaguvatiRozkopkiPershi centri vidkriti rozkopkami nimeckogo pidpriyemcya ta arheologa Genriha Shlimana u Mikenah u 1876 i britanskogo arheologa Artura Evansa na Kriti z 1899 Z 19 stolittya doslidzheno kilka soten pam yatnikiv mogilniki poselennya veliki mista tipu Poliohni na ostrovi Lemnos iz kam yanoyu stinoyu visotoyu 5 m na ostrovi Milos carski rezidenciyi Troya palaci Kritu Knos Malliya Fest akropol u Mikenah Mista ciyeyi dobi zvichajno buli ukripleni stinami iz vezhami ta bastionami iz suspilnimi budinkami j hramami z yavilisya v zahidnij Anatoliyi v 3000 2000 do n e Ukripleni poselennya v materikovij Greciyi naprikinci 2300 2000 do n e na Kriti forteci nevidomi Podil kulturiVidilyayetsya kilka lokalnih arheologichnih kultur sho uzagalneno ob yednuyut u ponyattya Egejskoyi civilizaciyi zahidnoanatolijska civilizaciya elladska civilizaciya kikladska civilizaciya minojska civilizaciya Hronologichno ci kulturi prijnyato diliti na tri osnovni periodi rannij serednij i piznij a kozhnij period na 3 subperioda I II III napriklad rannominojskij I serednosolunskij III i tak dali Rozvitok mistPriklad linijnogo pisma B Rozvitok egejskoyi kulturi prohodiv nerivnomirno yiyi centri perezhivali epohi zanepadu j rozkvitu u riznij chas Proces formuvannya egejskoyi civilizaciyi buv skladnim j trivalim kulturi zahidnoyi Anatoliyi j Serednoyi Greciyi vinikli na osnovi miscevogo neolitu na ostrovah shidnoyi chastini Egejskogo morya perevazhav vpliv kulturi Troyi zahidnoanatolijskij vpliv buv silnim i na inshih ostrovah Blizko 2300 do n e Peloponnes i pivnichno zahidna Anatoliya zaznali vorozhoyi navali pro sho svidchat slidi pozhezh i rujnuvannya u poselennyah Pid vplivom pribulciv mozhlivo indoyevropejskogo pohodzhennya do 2000 1800 rr do n e zminilasya materialna kultura materikovoyi Greciyi Troyi ta deyakih ostroviv Na Kriti ne porushenomu navaloyu prodovzhuvala rozvivatisya minojska kultura Na pochatku v 2000 1800 do n e z yavilasya iyeroglifichna pisemnist z 1600 do n e linijne pismo A Seredina bronzovoyi dobi 2000 1500 rr do n e period najbilshoyi konsolidaciyi egejskoyi civilizaciyi pro sho svidchit pevna yednist materialnoyi kulturi keramiki metalevih virobiv ta inshogo Blizko 1600 do n e vtorgnennya v materikovu Greciyu novih plemen mozhlivo ahejciv voyini yakih vikoristovuvali bojovi kolisnici poklalo pochatok viniknennyu nevelikih derzhav mikenskogo periodu navkolo inshih centriv Miken Tirinfa Orhomena Blizko 1470 do n e deyaki centri egejskoyi kulturi osoblivo na ostrovi Krit postrazhdali vid viverzhennya vulkana Santorin Na Kriti z yavilosya ahejske mikenske naselennya sho prineslo novu kulturu ta linijne pismo B Z 1220 r do n e egejska kultura perezhivaye gliboku vnutrishnyu krizu sho suprovodzhuyetsya navaloyu dorijciv i narodiv morya i prizvodit civilizaciyu do zagibeli Mistectvo Egejskoyi kulturiEgejske mistectvo harakterizuyetsya perehodom providnoyi roli v jogo rozvitku vid odniyeyi oblasti Egejskogo svitu do inshogo dodavannyam miscevih stiliv vzayemozv yazkami z mistectvom Davnogo Yegiptu Siriyi Finikiyi U porivnyanni iz hudozhnimi kulturami Starodavnogo Shodu Egejske mistectvo vidriznyayetsya bilsh svitskim harakterom Kikladske mistectvo Sered pam yatnikiv 3000 2000 rr do n e vidilyayetsya pohovalna plastika Kiklad kikladski idoli marmurovi statuetki abo golovi fragmenti statuj geometrizovanih lakonichnih monumentalnih form iz chitko virazhenoyu arhitektonikoyu skripkopodibni figuri ogoleni zhinochi statuetki Tak zvana Litayucha skovoridka iz zobrazhennyam korablya Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Kikladska keramika z Akrotiri Santorini Kifarist kikladskij idol Marmur Blizko 2000 do n e Villa Getti Kernos iz pohovannya na ostrovi Melos nini v Luvri Kritske mistectvo Dokladnishe Minojska civilizaciya Priblizno z 2300 2200 do n e providnim centrom hudozhnoyi kulturi stav Krit rozkvit v 2000 1500 rokah do n e Mistectvo Kritu poshirilo vpliv na Kikladi j materikovu Greciyu Najvishi dosyagnennya kritskih zodchih palaci vidkriti v Knosi Festi Malliyi Kato Zakro u yakih spoluchennya velikih gorizontalnih ploshin dvori i kompleksiv 2 3 poverhovih primishen svitlovih kolodyaziv pandusiv shodiv stvoryuye efekt malovnichogo peretikaniya prostoru emocijno bagatij nasichenij neskinchennoyu minlivistyu vrazhen hudozhnij obraz Na Kriti buv stvorenij svoyeridnij tip koloni sho rozshiryuyetsya dogori V obrazotvorchomu j dekorativno prikladnomu mistectvi Kritu ornamentalno dekorativnij stil 2000 1700 rokiv do n e sho dosyag doskonalosti u vazopisi kamares zminyuyetsya v 1700 1500 rokah do n e bilsh konkretnoyu i bezposerednoyu peredacheyu obraziv roslinnogo j tvarinnogo svitu j lyudini freski palacu v Knosi vazi iz zobrazhennyam morskih istot vikonannya dribnoyi plastiki torevtiki gliptiki Do 1400 roku do n e priblizno u zv yazku iz zavoyuvannyam ahejcyami narostayut umovnist stilizaciya freski tronnogo zalu i rozfarbovanij relyef zi stukko car zhrec z palacu v Knosi vazopis palacovogo stilyu Delfini z Akrotiri Knosski delfini Mavpa z kvitami krokusami Arheologichnij muzej Geraklejon Delfini i ribi fragment Akrotiri Knos 1700 Fragmet freski z Knossa iz zobrazhennyam delfina Arheologichnij muzej Iraklionu Igri z bikami Tavrokatapsiya odna z najviznachnishih fresok sho prikrasila Knosskij palac Zaslugovuye uvagi uchast v cih zmagannyah zhinok Arheologichnij muzej Iraklionu Parizhanka Arheologichnij muzej Iraklionu Freska Akrobati grayut z bikom abo Tavrokatapsiya Arheologichnij muzej Iraklionu Princ z liliyami Arheologichnij muzej Iraklionu Sarkofag znajdenij v Agia Triada blizko 1420 r do n e Arheologichnij muzej Iraklionu Vaza z vosminogom terakota Arheologichnij muzej Iraklionu Rozpis 1520 1500 rr do n e Pidviska iz zobrazhennyam bogini bdzholi Z pohovannya bilya Maliyi Krit Zoloto Blizko 2000 do n e Sribnij riton z Krita golova svyashennogo chornogo bika Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Blakitni mavpi Freska z Santorini Mikenska kultura Dokladnishe Mikenska civilizaciya 1700 1200 do n e period visokogo rozkvitu mistectva Ahejskoyi Greciyi Mista forteci Mikeni Tirinf buduvalisya na pagorbah z potuzhnimi stinami ciklopichnoyi kladki z kam yanih bril vagoyu do 12 tonn i planuvannyam v dvoh rivnyah nizhnye misto abo agora misce pritulku naselennya okolic i akropol iz palacom pravitelya V arhitekturi zhitla palaci j budinki yak i na Kriti buduvalisya na kam yanih cokolyah iz samana z derev yanimi zv yazkami skladayetsya tip pryamokutnogo z portikom budinku megarona proobraz davnogreckogo hramu v antah Krashe inshih rozkopanij palac u Pilosi Vidilyayutsya krugli v plani kupolni grobnici tolosi z pomilkovim zvodom i dromosom grobnicya Atreya bilya Miken 1400 1200 rr do n e Obrazotvorche i dekorativno prikladne mistectvo ahejskoyi Greciyi zaznalo vplivu vid silnogo mistectva osoblivo v 1700 1500 rr do n e virobi iz zolota j sribla z shahtovih grobnic u Mikenah Miscevij stil harakterizuyetsya uzagalnenistyu j lakonichnistyu form relyefi na nadgrobnih stelah shahtovih grobnic pohovalni maski deyaki posudini kubok Nestora iz pohovan Mistectvo 1500 1200 rr do n e yak i Kritske mistectvo veliku uvagu pridilyalo lyudini j prirodi freski palaciv u Fivah Tirinfi Mikenah Pilosi vazopis skulptura ale tyazhilo do stijkih simetrichnih form i uzagalnennya geraldichna kompoziciya z figurami 2 leviv relyefu Levovih vorit u Mikenah Mikenska zhinka Maska Agamemnona Iz grobnici V mogilnogo kola A u Mikenah Zoloto Blizko 1500 do n e Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Levovi vorota u Mikenah Relyef iz vapnyaka 1300 1200 rr do n e Maska z Miken Pisane stukko 1400 1200 rr do n e Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Zolota mikenska chasha tolos u Lakoniya bl 1500 r do n e Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Festskij disk Arheologichnij muzej Iraklionu Krater z rozpisom i skulpturnim dekorom z palacu u Festi Arheologichnij muzej Iraklionu Krater iz Budinku voyiniv u Mikenah Terakota bl 1200 do n e Nacionalnij arheologichnij muzej Afin Tak zvanij Skarb Priama z Troyi vidkritij Genrihom ShlimanomPosilannyaEgejska kultura Universalnij slovnik enciklopediya 4 te vid K Teka 2006 Portal Istoriya Portal Starodavnya Greciya LiteraturaAndreev Yu V Ot Evrazii k Evrope Krit i Egejskij mir v epohu bronzy i rannego zheleza III nach I tysyacheletiya do n e SPb Dmitrij Bulanin 2002 864 s ISBN 5 86007 273 2 Glazychev V L Gemma Kopernika Moskva Sovetskij hudozhnik 1989 416 s ISBN 5 269 00162 4 Drachuk V S Dorogami tysyacheletij Moskva Molodaya gvardiya 1977 256 s