Архаїчна Греція — доба в історії Греції, яка охоплює період VIII—VI століть до н. е.
Архаїчна Греція | |
Попередник | Темні століття у Греції |
---|---|
Наступник | Класична Греція |
Час/дата початку | 8 століття до н. е. |
Час/дата закінчення | 5 століття до н. е. |
|
Термін «архаїчна Греція» був прийнятий серед істориків у 18 столітті і виник фактично у ході вивчення грецького мистецтва. Початково терміном архаїчний період називали етап розвитку грецького мистецтва, переважно декоративного і пластичного, проміжного між періодом геометричного мистецтва та мистецтвом класичної Греції. Пізніше термін «архаїчний період» перенесли не тільки на історію мистецтва, але й на суспільне життя Греції, оскільки в цей період, що настав після «темних столітть», спостерігався значний розвиток політичної теорії, підйом демократії, філософії, театру, поезії, відродження писемної мови (поява грецького алфавіту замість забутого в період «темних століть» лінійного письма Б).
Періодизація
- Рання архаїка — початок 7 століття до н. е. — 570-ті до н. е.
- Зріла архаїка — 570-ті роки до н. е. — 525 до н. е.
- Пізня архаїка — 525 роки до н. е. — 490 до н. е.
Суспільство
Мікенська Греція була розділена на царства, населення кожного з яких мешкало у містах та великих передмістях, що належали знаті. Царствами правили царі, що претендували на божественне походження, правили зі столиць — «полісів», в яких знаходилися палаци або цитаделі-акрополі («високі міста»), які для цілей ефективної оборони зводилися на найбільш високих у цій місцевості пагорбах. Протягом «темних століть» палаци, царі і садиби припинили своє існування, населення полісів зменшилося, міста були покинуті або перетворилися на дрібні поселення серед руїн, а на зміну царської бюрократії прийшли примітивніші форми влади у вигляді племінної структури.
Різке зростання населення на початку архаїчного періоду стало причиною повернення до міського способу життя, заснування нових міст і розширення старих центрів. Маргаліт Фінкельберг присвятила своє дослідження звичаїв успадкування легендарних та історичних царів у докласичній Греції, де успадкування від батька до сина не було нормою, а існував інший звичай: новий цар, звичайно вигнаний з будь-якого іншого царського роду, завойовував своє право стати «зятем» колишнього царя, що легітимізувалось шлюбом з його «дочкою» (термін, очевидно, також умовний).
Така традиція неодноразово повторюється у грецькій міфології і пов'язана з такими відомими іменами, як Пелопс, Беллерофонт, , Пелей, Теламон, Тевкр, , Діомед, Менелай та низкою інших. У Греції аж до елліністичного періоду відсутній перелік царів, настільки характерний для Близького Сходу і Анатолії. Якщо владу царя успадкував його «зять», то, як зазначає Фінкельберг (1991:305), це означало, що владу цариці успадковувала її дочка, попри те що в іншому культура залишалася патріархальною: «Це означає, що в Спарті, очевидно, і в інших місцях, де засвідчене царствування за правом шлюбу швидше, ніж за правом спадковості, ми спостерігаємо лінію цариць від матері до дочки».
До кінця архаїчного періоду, царі були зміщені тираном, з'явився новий вид уряду міст-держав, також званий полісом. Царства остаточно зникли, навіть попри те, що продовжували існувати царські династії, пам'ять про які зберігало суспільство. Натомість виникла нова організація: багато великих населених пунктів стали автономними, на чолі з урядом республіканського типу. Цей процес позначає давньогрецький термін сінойкізм, що означає поглинання сіл і включення племінних структур до складу полісів. Типовою публічною будівлею при цьому стає акрополь.
Філософія
Саме за часів грецької архаїки виникає така наука, як філософія. Спочатку вона називалася грецьким словом aletheia, що перекладається як виявлення, винесення назовні та оголення.
Згодом виникає слово філософія, яке можна поділити на два слова: філія та софія. Софія з грецької - це мудрість, а філія може означати як дружню любов так і любов до друга, якого ти довго не бачив. За другим визначенням можна сказати, що філософ - це не той, хто мудрий, а той, хто сумує за мудрістю. Також філософія - це ніби угода, угода між мудрецями ділитися своєю мудрістю та угода з мудрістю притримуватися чеснот і поважати її.
Ця наука виникає за часів архаїки тому, що саме тоді народилася та жила людина, яка вперше поставила питання про першопричину всіх речей і вирішив це записати. Цією людиною був Талес Мілетський, який вважав, що першопричиною всіх речей є вода, що із води все виникає і з часом у воду все повертається. Філософи, як в античності, так і в наш час дуже люблять спростовувати одне одного. Так і один з учнів Талеса - Анаксімандр не погоджувався з своїм вчителем і висловив свою думку, що першопричиною всього є апейрон. Апейрон - це нескінченність, яка в собі утримує всі матеріальні та духовні речі. Згодом Талеса спростовували ще кілька разів, називаючи першопричиною то повітря, то вогонь.
Архаїчна філософія Талеса Мілетського та його послідовників важлива в першу чергу саме тим, що вона запустила цей нескінченний ланцюжок думок, розмислів та усвідомлень, які тягнуться і до нашого часу.
Зародження полісів
З 750 р. до н. е. до 500, греки почали утворювати поліси(міста-держави). До 5-го століття, в Середземномор'ї їх існувало більше 1000. Незважаючи на спільну мову та поклоніння одним богам, міста-держави існували окремо одне від одного, утворюючи різні системи правління та керуючись різними законами, а громадянин зобов'язувався в вірності тільки своєму полісу. Люди, що жили в полісах не усвідомлювали себе як цілісну націю греків, однак якщо обставини цього потребували вони могли об'єднатися проти спільного зовнішнього ворога, наприклад, персів. В інші ж дні, вони воювали між собою. Прикладом цього є 27-річна Пелопоннеська війна(431 - 404 р. до н. е.), що відбувалася між Спартою та Афінами.
Загальноеллінські ігри
Встановлення загальноеллінських ігор таких як (Олімпійські ігри, 776 р. до н. е.) в Олімпії, в Дельфах (Піфійські ігри, 590 р. до н. е.), в Істмії (Істмійські ігри, 582 р. до н. е.) і в Немеї (Немейські ігри, 573 р. до н. е.). були найуславленішими подіями, а також відіграли ключову роль у зміцненні відносин між містами-державами.
Олімпійські, Дельфійські та інші ігри стали політичною зброєю, яку використовували поліси в різних цілях, щоб затвердити вищість над своїми ворогами. Також під час них політики могли оголошувати різні союзи. Оскільки на змагання часто приїжджали громадяни інших міст та регіонів Середземномор'я, в них вкладалися великі гроші, щоб довести іншим свою заможність та поширити свою культуру.
Піфійські ігри
Піфійські ігри проводилися в місті Дельфи кожні 4 роки, два роки після кожних Олімпійських. За важливістю вони поступалися лише іграм в Олімпії і спочатку орієнтувалися на мистецькі змагання. В той час керування процесом було доручене Дельфійській раді 12-ти людей з назвою амфіктіонія, практично кожен представник якої репрезентував одне з грецьких племен.
За легендою бог Апполон проголосив початок ігор, вбивши величезного змія Піфона, що охороняв святилище Гаї(праматері всіх грецьких богів). Оскільки образ змія часто репрезентує енергію створення, а Апполон є богом мистецтва, музики та поезії, то не є дивним, що перші два змагання проголошених ігор були саме між цими двома дисциплінами. Одним з перших було змагання між співаками з улюбленим інструментом Апполона - кіфарою. Згодом додалися співи з флейтою, флейтове соло, театральні вистави та малювання. А ще через якийсь час і спортивні змагання, які нагадували подібні в Олімпійських іграх.
Переможців коронували вінком з лаврових листків, які привозилися з Долини Темпе, що на півночі Фесалії. Вважалося, що ця долина була улюбленим місцем Апполона, саме туди він прийшов, щоб очиститися після вбивства Піфона. В долині він побачив німфу Дафну, в яку одразу закохався. Дівчина, тікаючи від Апполона, просила про допомогу в богів та у свого батька. Її молитви були почуті і вона була перетворена на лаврове дерево. Тож згідно з легендою, Апполон, вшановуючи її, зробив лаврове листя символом перемоги в усіх змаганнях, навіть до наших днів.
Піфійські або Дельфійські ігри, як і всі інші припинили своє існування в 394 році через імператора Феодосія Великого, який затвердив статус Римської Імперії як християнської держави і звинуватив ігри в язичництві.
Істмістські ігри
Істмістські ігри були одними з тих, у яких могли брати участь всі греки, незалежно від міста. Вони проводилися кожні 2 роки, а точніше рік до і після Олімпійських в місті Істмія поблизу Коринфа. Вперше ці ігри пройшли в 586 р. до н.е. На них проводилися як музичні, так і спортивні змагання, але найголовнішими були кінні перемоги, оскільки покровитель Коринфу - Посейдон, був ще й покровителем кінного спорту, а кінь був його улюбленою твариною. Ці ігри були дуже популярні серед афінян, оскільки Істмія була набагато ближче ніж Олімпія і туди було швидше добиратися. Також афіняни вважалися вищим сортом глядачів і їм надавалися перші ряди для споглядання всього дійства.
Війни
- Аркадійські війни
- Перша мессенська війна (близько 750—730 років до н. е.)
- Мелійська війна (730 рік до н. е.)
- Лелантська війна (720—660 роки до н. е.)
- Аргосько-спартанська війна (669 рік до н. е.)
- Друга мессенська війна (640—620 роки до н. е.)
- Саламінські (афінсько-мегарські) війни (630—565 роки до н. е.)
- Перинфська війна (602 рік до н. е.)
- Перша священна війна (595—585 роки до н. е.)
- Спартанське вторгнення на Самос (529 до н. е.)
- Тирейська війна (середина 6 століття до н. е.)
Мистецтво
В архаїчну добу склалися найбільш ранні форми давньогрецького мистецтва — скульптури і вазопис, які в пізніший класичний період стають реалістичнішими.
Кераміка
У вазопису середини та третьої чверті 6 століття до н. е. досяг розквіту чорнофігурний стиль, що виник у Коринфі, і близько 530 до н. е. — червонофігурний стиль, який створив вазописець Андокід. Зародився орієнталізуючий стиль, в якому помітний вплив мистецтва Фінікії та Сирії і який поступово витіснив геометричний стиль.
У кераміці поступово з'являються елементи, нехарактерні для архаїчного стилю і запозичені у Стародавнього Єгипту — такі, як поза «ліва нога вперед», , шаблонно стилізоване зображення волосся — так зване, «волосся-шолом».
-
- Червонофігурна фіала із зображенням юнака
- Ольпа орієнталізуючого стилю
Архітектура
Архаїка була добою становлення монументальних образотворчих та архітектурних форм, в цей період виникли доричний та іонічний архітектурні ордери, були вироблені нові архітектурні принципи, прийоми та форми. Втім жодних матеріальних пам'яток донині не збереглось, як і достовірних свідчень про них.
Скульптура
В епоху архаїки формуються основні типи монументальної скульптури — статуї оголених юнаків-атлетів — куроси та їх аналоги, що зображували дівочі фігури, — кори.
Скульптури виготовлялись із вапняка та мармура, теракоти, бронзи, дерева і рідкісних металів. Скульптури як окремі елементи, так і у вигляді рельєфів використовувалися для прикраси храмів та як надгробні пам'ятники. Сюжетами скульптури були міфологічні сцени, а також повсякденне життя. Статуї у натуральну величину несподівано з'являються близько 650 до н. е.
Важливі діячі доби архаїки
Державні діячі
Поети | Філософи |
Логографи
Примітки
- Margalit Finkelberg, «Royal Succession in Heroic Greece» The Classical Quarterly, New Series, 41.2 (1991:303-316)
- Snodgrass, pp. 28-34.
Вікіпедія, Українська, Україна, книга, книги, бібліотека, стаття, читати, завантажити, безкоштовно, безкоштовно завантажити, mp3, відео, mp4, 3gp, jpg, jpeg, gif, png, малюнок, музика, пісня, фільм, книга, гра, ігри, мобільний, телефон, android, ios, apple, мобільний телефон, samsung, iphone, xiomi, xiaomi, redmi, honor, oppo, nokia, sonya, mi, ПК, web, Інтернет
Arhayichna Greciya doba v istoriyi Greciyi yaka ohoplyuye period VIII VI stolit do n e Arhayichna GreciyaPoperednikTemni stolittya u GreciyiNastupnikKlasichna GreciyaChas data pochatku8 stolittya do n e Chas data zakinchennya5 stolittya do n e Arhayichna Greciya u Vikishovishi Istoriya GreciyiDoistorichna GreciyaEgejska civilizaciyaZahidnoanatolijskaMinojskaKikladskaElladskaMikenskaStarodavnya GreciyaTemni stolittyaArhayichna GreciyaKlasichna GreciyaEllinistichna GreciyaRimska imperiyaRimska GreciyaSerednovichna GreciyaVizantijska imperiyaLatinokratiyaOsmanska GreciyaSuchasna istoriyaGrecka revolyuciyaGrecke korolivstvoDruga grecka respublikaDruga svitova vijnaGrecka derzhava 1941 1944 Okupaciya ta Ruh Oporu Gromadyanska vijnaRezhim polkovnikivTretya Grecka RespublikaPortal Greciya pereglyanutiobgovoritiredaguvati Termin arhayichna Greciya buv prijnyatij sered istorikiv u 18 stolitti i vinik faktichno u hodi vivchennya greckogo mistectva Pochatkovo terminom arhayichnij period nazivali etap rozvitku greckogo mistectva perevazhno dekorativnogo i plastichnogo promizhnogo mizh periodom geometrichnogo mistectva ta mistectvom klasichnoyi Greciyi Piznishe termin arhayichnij period perenesli ne tilki na istoriyu mistectva ale j na suspilne zhittya Greciyi oskilki v cej period sho nastav pislya temnih stolitt sposterigavsya znachnij rozvitok politichnoyi teoriyi pidjom demokratiyi filosofiyi teatru poeziyi vidrodzhennya pisemnoyi movi poyava greckogo alfavitu zamist zabutogo v period temnih stolit linijnogo pisma B PeriodizaciyaRannya arhayika pochatok 7 stolittya do n e 570 ti do n e Zrila arhayika 570 ti roki do n e 525 do n e Piznya arhayika 525 roki do n e 490 do n e SuspilstvoMikenska Greciya bula rozdilena na carstva naselennya kozhnogo z yakih meshkalo u mistah ta velikih peredmistyah sho nalezhali znati Carstvami pravili cari sho pretenduvali na bozhestvenne pohodzhennya pravili zi stolic polisiv v yakih znahodilisya palaci abo citadeli akropoli visoki mista yaki dlya cilej efektivnoyi oboroni zvodilisya na najbilsh visokih u cij miscevosti pagorbah Protyagom temnih stolit palaci cari i sadibi pripinili svoye isnuvannya naselennya polisiv zmenshilosya mista buli pokinuti abo peretvorilisya na dribni poselennya sered ruyin a na zminu carskoyi byurokratiyi prijshli primitivnishi formi vladi u viglyadi pleminnoyi strukturi Rizke zrostannya naselennya na pochatku arhayichnogo periodu stalo prichinoyu povernennya do miskogo sposobu zhittya zasnuvannya novih mist i rozshirennya starih centriv Margalit Finkelberg prisvyatila svoye doslidzhennya zvichayiv uspadkuvannya legendarnih ta istorichnih cariv u doklasichnij Greciyi de uspadkuvannya vid batka do sina ne bulo normoyu a isnuvav inshij zvichaj novij car zvichajno vignanij z bud yakogo inshogo carskogo rodu zavojovuvav svoye pravo stati zyatem kolishnogo carya sho legitimizuvalos shlyubom z jogo dochkoyu termin ochevidno takozh umovnij Taka tradiciya neodnorazovo povtoryuyetsya u greckij mifologiyi i pov yazana z takimi vidomimi imenami yak Pelops Bellerofont Pelej Telamon Tevkr Diomed Menelaj ta nizkoyu inshih U Greciyi azh do ellinistichnogo periodu vidsutnij perelik cariv nastilki harakternij dlya Blizkogo Shodu i Anatoliyi Yaksho vladu carya uspadkuvav jogo zyat to yak zaznachaye Finkelberg 1991 305 ce oznachalo sho vladu carici uspadkovuvala yiyi dochka popri te sho v inshomu kultura zalishalasya patriarhalnoyu Ce oznachaye sho v Sparti ochevidno i v inshih miscyah de zasvidchene carstvuvannya za pravom shlyubu shvidshe nizh za pravom spadkovosti mi sposterigayemo liniyu caric vid materi do dochki Do kincya arhayichnogo periodu cari buli zmisheni tiranom z yavivsya novij vid uryadu mist derzhav takozh zvanij polisom Carstva ostatochno znikli navit popri te sho prodovzhuvali isnuvati carski dinastiyi pam yat pro yaki zberigalo suspilstvo Natomist vinikla nova organizaciya bagato velikih naselenih punktiv stali avtonomnimi na choli z uryadom respublikanskogo tipu Cej proces poznachaye davnogreckij termin sinojkizm sho oznachaye poglinannya sil i vklyuchennya pleminnih struktur do skladu polisiv Tipovoyu publichnoyu budivleyu pri comu staye akropol FilosofiyaSame za chasiv greckoyi arhayiki vinikaye taka nauka yak filosofiya Spochatku vona nazivalasya greckim slovom aletheia sho perekladayetsya yak viyavlennya vinesennya nazovni ta ogolennya Zgodom vinikaye slovo filosofiya yake mozhna podiliti na dva slova filiya ta sofiya Sofiya z greckoyi ce mudrist a filiya mozhe oznachati yak druzhnyu lyubov tak i lyubov do druga yakogo ti dovgo ne bachiv Za drugim viznachennyam mozhna skazati sho filosof ce ne toj hto mudrij a toj hto sumuye za mudristyu Takozh filosofiya ce nibi ugoda ugoda mizh mudrecyami dilitisya svoyeyu mudristyu ta ugoda z mudristyu pritrimuvatisya chesnot i povazhati yiyi Cya nauka vinikaye za chasiv arhayiki tomu sho same todi narodilasya ta zhila lyudina yaka vpershe postavila pitannya pro pershoprichinu vsih rechej i virishiv ce zapisati Ciyeyu lyudinoyu buv Tales Miletskij yakij vvazhav sho pershoprichinoyu vsih rechej ye voda sho iz vodi vse vinikaye i z chasom u vodu vse povertayetsya Filosofi yak v antichnosti tak i v nash chas duzhe lyublyat sprostovuvati odne odnogo Tak i odin z uchniv Talesa Anaksimandr ne pogodzhuvavsya z svoyim vchitelem i visloviv svoyu dumku sho pershoprichinoyu vsogo ye apejron Apejron ce neskinchennist yaka v sobi utrimuye vsi materialni ta duhovni rechi Zgodom Talesa sprostovuvali she kilka raziv nazivayuchi pershoprichinoyu to povitrya to vogon Arhayichna filosofiya Talesa Miletskogo ta jogo poslidovnikiv vazhliva v pershu chergu same tim sho vona zapustila cej neskinchennij lancyuzhok dumok rozmisliv ta usvidomlen yaki tyagnutsya i do nashogo chasu Zarodzhennya polisivZ 750 r do n e do 500 greki pochali utvoryuvati polisi mista derzhavi Do 5 go stolittya v Seredzemnomor yi yih isnuvalo bilshe 1000 Nezvazhayuchi na spilnu movu ta pokloninnya odnim bogam mista derzhavi isnuvali okremo odne vid odnogo utvoryuyuchi rizni sistemi pravlinnya ta keruyuchis riznimi zakonami a gromadyanin zobov yazuvavsya v virnosti tilki svoyemu polisu Lyudi sho zhili v polisah ne usvidomlyuvali sebe yak cilisnu naciyu grekiv odnak yaksho obstavini cogo potrebuvali voni mogli ob yednatisya proti spilnogo zovnishnogo voroga napriklad persiv V inshi zh dni voni voyuvali mizh soboyu Prikladom cogo ye 27 richna Peloponneska vijna 431 404 r do n e sho vidbuvalasya mizh Spartoyu ta Afinami Zagalnoellinski igriVstanovlennya zagalnoellinskih igor takih yak Olimpijski igri 776 r do n e v Olimpiyi v Delfah Pifijski igri 590 r do n e v Istmiyi Istmijski igri 582 r do n e i v Nemeyi Nemejski igri 573 r do n e buli najuslavlenishimi podiyami a takozh vidigrali klyuchovu rol u zmicnenni vidnosin mizh mistami derzhavami Olimpijski Delfijski ta inshi igri stali politichnoyu zbroyeyu yaku vikoristovuvali polisi v riznih cilyah shob zatverditi vishist nad svoyimi vorogami Takozh pid chas nih politiki mogli ogoloshuvati rizni soyuzi Oskilki na zmagannya chasto priyizhdzhali gromadyani inshih mist ta regioniv Seredzemnomor ya v nih vkladalisya veliki groshi shob dovesti inshim svoyu zamozhnist ta poshiriti svoyu kulturu Pifijski igri Pifijski igri provodilisya v misti Delfi kozhni 4 roki dva roki pislya kozhnih Olimpijskih Za vazhlivistyu voni postupalisya lishe igram v Olimpiyi i spochatku oriyentuvalisya na mistecki zmagannya V toj chas keruvannya procesom bulo doruchene Delfijskij radi 12 ti lyudej z nazvoyu amfiktioniya praktichno kozhen predstavnik yakoyi reprezentuvav odne z greckih plemen Za legendoyu bog Appolon progolosiv pochatok igor vbivshi velicheznogo zmiya Pifona sho ohoronyav svyatilishe Gayi pramateri vsih greckih bogiv Oskilki obraz zmiya chasto reprezentuye energiyu stvorennya a Appolon ye bogom mistectva muziki ta poeziyi to ne ye divnim sho pershi dva zmagannya progoloshenih igor buli same mizh cimi dvoma disciplinami Odnim z pershih bulo zmagannya mizh spivakami z ulyublenim instrumentom Appolona kifaroyu Zgodom dodalisya spivi z flejtoyu flejtove solo teatralni vistavi ta malyuvannya A she cherez yakijs chas i sportivni zmagannya yaki nagaduvali podibni v Olimpijskih igrah Peremozhciv koronuvali vinkom z lavrovih listkiv yaki privozilisya z Dolini Tempe sho na pivnochi Fesaliyi Vvazhalosya sho cya dolina bula ulyublenim miscem Appolona same tudi vin prijshov shob ochistitisya pislya vbivstva Pifona V dolini vin pobachiv nimfu Dafnu v yaku odrazu zakohavsya Divchina tikayuchi vid Appolona prosila pro dopomogu v bogiv ta u svogo batka Yiyi molitvi buli pochuti i vona bula peretvorena na lavrove derevo Tozh zgidno z legendoyu Appolon vshanovuyuchi yiyi zrobiv lavrove listya simvolom peremogi v usih zmagannyah navit do nashih dniv Pifijski abo Delfijski igri yak i vsi inshi pripinili svoye isnuvannya v 394 roci cherez imperatora Feodosiya Velikogo yakij zatverdiv status Rimskoyi Imperiyi yak hristiyanskoyi derzhavi i zvinuvativ igri v yazichnictvi Istmistski igri Istmistski igri buli odnimi z tih u yakih mogli brati uchast vsi greki nezalezhno vid mista Voni provodilisya kozhni 2 roki a tochnishe rik do i pislya Olimpijskih v misti Istmiya poblizu Korinfa Vpershe ci igri projshli v 586 r do n e Na nih provodilisya yak muzichni tak i sportivni zmagannya ale najgolovnishimi buli kinni peremogi oskilki pokrovitel Korinfu Posejdon buv she j pokrovitelem kinnogo sportu a kin buv jogo ulyublenoyu tvarinoyu Ci igri buli duzhe populyarni sered afinyan oskilki Istmiya bula nabagato blizhche nizh Olimpiya i tudi bulo shvidshe dobiratisya Takozh afinyani vvazhalisya vishim sortom glyadachiv i yim nadavalisya pershi ryadi dlya spoglyadannya vsogo dijstva VijniArkadijski vijni Persha messenska vijna blizko 750 730 rokiv do n e Melijska vijna 730 rik do n e Lelantska vijna 720 660 roki do n e Argosko spartanska vijna 669 rik do n e Druga messenska vijna 640 620 roki do n e Salaminski afinsko megarski vijni 630 565 roki do n e Perinfska vijna 602 rik do n e Persha svyashenna vijna 595 585 roki do n e Spartanske vtorgnennya na Samos 529 do n e Tirejska vijna seredina 6 stolittya do n e MistectvoV arhayichnu dobu sklalisya najbilsh ranni formi davnogreckogo mistectva skulpturi i vazopis yaki v piznishij klasichnij period stayut realistichnishimi Keramika Dokladnishe Davnogreckij vazopis U vazopisu seredini ta tretoyi chverti 6 stolittya do n e dosyag rozkvitu chornofigurnij stil sho vinik u Korinfi i blizko 530 do n e chervonofigurnij stil yakij stvoriv vazopisec Andokid Zarodivsya oriyentalizuyuchij stil v yakomu pomitnij vpliv mistectva Finikiyi ta Siriyi i yakij postupovo vitisniv geometrichnij stil U keramici postupovo z yavlyayutsya elementi neharakterni dlya arhayichnogo stilyu i zapozicheni u Starodavnogo Yegiptu taki yak poza liva noga vpered shablonno stilizovane zobrazhennya volossya tak zvane volossya sholom Chornofigurna amfora Gerakl ta Gerion Chervonofigurna fiala iz zobrazhennyam yunaka Olpa oriyentalizuyuchogo stilyuArhitektura Arhayika bula doboyu stanovlennya monumentalnih obrazotvorchih ta arhitekturnih form v cej period vinikli dorichnij ta ionichnij arhitekturni orderi buli virobleni novi arhitekturni principi prijomi ta formi Vtim zhodnih materialnih pam yatok donini ne zbereglos yak i dostovirnih svidchen pro nih Skulptura V epohu arhayiki formuyutsya osnovni tipi monumentalnoyi skulpturi statuyi ogolenih yunakiv atletiv kurosi ta yih analogi sho zobrazhuvali divochi figuri kori Skulpturi vigotovlyalis iz vapnyaka ta marmura terakoti bronzi dereva i ridkisnih metaliv Skulpturi yak okremi elementi tak i u viglyadi relyefiv vikoristovuvalisya dlya prikrasi hramiv ta yak nadgrobni pam yatniki Syuzhetami skulpturi buli mifologichni sceni a takozh povsyakdenne zhittya Statuyi u naturalnu velichinu nespodivano z yavlyayutsya blizko 650 do n e Apollon Tenejskij Gliptoteka Myunhen Kuros z Paroskogo Asklepejona priklad kori Afini ta Artemidi rekonstrukciya Novij muzej Akropolya Moshofor z Afinskogo akropolya Novij muzej akropolya Golova kurosa Muzej Afinskogo Akropolya Kin bronza Olimpiya bl 740 do n e LuvrVazhlivi diyachi dobi arhayikiDerzhavni diyachi Fidon Amfidamant Kipsel Periandr Feagen Klisfen Sikionskij Feopomp Aristomen Kleomen IFrasibul Pifagor Efeskij Polikrat Solon Telekl Drakon Afinskij Likurg Pisistrat KlisfenPoeti Gomer Gesiod Ezop Alkej Anakreon Sapfo StesihorFilosofi Anaksimandr Anaksimen Geraklit Pifagor Fales KsenofanLogografi Gekatej Miletskij Kadm MiletskijPortal Istoriya Portal Starodavnya Greciya PrimitkiMargalit Finkelberg Royal Succession in Heroic Greece The Classical Quarterly New Series 41 2 1991 303 316 Snodgrass pp 28 34